Tampereen yliopiston tutkijat selvittävät sotastressin periytymistä jälkeläisille
Tampereen yliopiston historian ja molekyylibiologian tutkijat selvittävät yhdessä, millaisia mahdollisia vaikutuksia miesten sodassa kokemalla stressillä on ollut heidän jälkeläisiinsä kolmessa sukupolvessa. Vastaavaa laajaa pitkittäistutkimusta ei ole tiettävästi aiemmin tehty.
![Vasemmassa kuvassa suomalaisia sotilaita Karjalankannaksella vuonna 1944. Oikeassa kuvassa sota-ajan kantakortin lomakemuotoinen etusivu, johon merkittiin tietoja sotilaasta.](/data/images/public/69818730/70426045/fb30ca07-8217-44e9-a9c5-20161cc7b433-w_720.jpg)
Sodassa koettujen traumojen vaikutuksista seuraaviin sukupolviin on keskusteltu niin Suomessa kuin muuallakin. Ilmiötä on haastava tutkia, sillä subjektiivisesti koettua traumaa ja sen jälkiseuraamuksia on vaikea mitata ja seurata. Samaan aikaan isien ja äitien kokeman stressin vaikutukset heidän jälkeläisiinsä on erittäin ajankohtainen tutkimuskysymys epigenetiikassa.
Epigenetiikassa tutkitaan, miten eri ympäristöaltisteet vaikuttavat geenien toimintaan muuttamatta DNA:n rakennetta pysyvästi ja miten nämä muutokset vaikuttavat yksilön terveyteen. Epigeneettiset muutokset geenien toiminnassa voivat periytyä sukupolvelta toiselle sukusolujen välityksellä ja vaikuttaa siten myös jälkeläisten ominaisuuksiin.
Uudessa hankkeessa tutkijat yhdistävät Suomen armeijassa vuosina 1939–1945 palvelleiden suomalaismiesten palvelustiedot LASERI-pitkittäisaineistoon. LASERI-tutkimuksessa selvitetään sairauksien syntyyn vaikuttavia tekijöitä yksilön koko elinkaaren aikana. Tutkimus on käynnistetty vuonna 1980 ja viimeisin seuranta on toteutettu vuosina 2018–2020.
Dosentti Emma Raitoharju kertoo, että hankittujen ominaisuuksien ylisukupolvista periytymistä on tähän saakka tutkittu pääasiassa eläinmalleilla, koska monisukupolvisia aineistoja, joista on kerätty myös biologisia näytteitä, ei ole ollut olemassa. Jyrsijöillä erityisesti isien ylipainon ja stressin on osoitettu vaikuttavan jälkeläisten terveyteen useassa sukupolvessa. Tätä ajatusta tukevat myös satokirjanpitoihin perustuneet tutkimukset, joissa ihmisillä on löydetty yhteys isoisien ravinnonsaannin ja erityisesti pojanpoikien sairastuvuuden välillä.
– Meillä on nyt ensimmäistä kertaa mahdollisuus päästä myös ihmisten kohdalla niiden biologisten tekijöiden jäljille, jotka välittävät vanhempien kokemien ympäristöaltisteiden seurauksia jälkeläisiin ja heidän terveyteensä. LASERI:sta kerätyt terveystiedot ja epigeneettisesti määritetyt biologiset näytteet yhdessä sotilaiden palvelustietojen kanssa mahdollistavat tutkimuksen, jonka tekeminen alusta alkaen veisi lähes 100 vuotta.
Stressin vaikutusta selvitetään laajasti
Tutkimuksessa hyödynnettävät sotilaiden palvelustiedot perustuvat Kansallisarkiston kantakorttikokoelmaan. Kantakortteihin merkittiin tietoja rauhanajan varusmiesajalta sekä sotapalveluksesta vuosina 1939–1945.
– Suomalaiset tutkimusaineistot ovat kansainvälisesti poikkeuksellisen rikkaita, kattavia ja hyvin säilyneitä. Tutkimuksessa on mahdollista tarkastella sotakokemukseen liittyviä stressitekijöitä suhteessa sotilaan jälkeläisten terveystietoihin ja sosiaalisiin muuttujiin kolmessa sukupolvessa, sanoo dosentti ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tutkimusjohtaja Ville Kivimäki.
Tutkimus arvioi sotastressiä rakentamalla sotilaiden kokemusprofiileja. Kantakorttien tiedoista tutkijat tunnistavat erilaisia ‘stressimuuttujia’ kuten sotapalveluksen keston, aselajin, etulinjapalveluksen, sotilaan taistelut ja haavoittumiset. Yhtenä sotastressin aiheuttajana huomioidaan tappiot, jotka sotilaan joukkoyksikkö kärsi sodassa.
Tutkittavien joukko koostuu noin 1300 sodassa palvelleesta suomalaismiehestä, joiden jälkeläiset ovat myöhemmin osallistuneet LASERI-tutkimukseen.
– Lisääntyvä tieto hankittujen ominaisuuksien periytymisestä nostaa esiin myös lasta suunnittelevien isien elintapojen vaikutuksen tulevan lapsen terveydelle. Toisaalta tämä tutkimushanke valottaa voimakkaiden stressikokemusten biologisia seurauksia ja voi auttaa meitä myöhemmin ymmärtämään esimerkiksi sairastuvuuden eroja eri väestöryhmissä, Raitoharju lisää.
Transgenerational Epigenetic Effects of War (TREES) toteutetaan yhteistyössä Emma Raitoharjun johtaman molekulaarisen epidemiologian tutkimusryhmän sekä Ville Kivimäen johtaman Suomen Akatemian tutkimushankkeen Epätasa-arvoinen sota: Haavoittuvuus, stressi ja selviytyminen Suomen armeijassa 1939–1945 (UnWar) kanssa. Hankkeen tutkijoina toimivat molekyylibiologian puolella Saara Marttila ja historiantutkimuksen puolella Ilari Taskinen ja Virva Liski. Se toteutetaan yhteistyössä professori Terho Lehtimäen kliinisen kemian tutkimusryhmän ja muun LASERI-tutkimusyhteisön kanssa.
Ensimmäisiä tutkimustuloksia on odotettavissa ensi vuonna.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Dosentti Ville Kivimäki
ville.kivimaki@tuni.fi
Dosentti Emma Raitoharju
emma.raitoharju@tuni.fi
Kuvat
![Vasemmassa kuvassa suomalaisia sotilaita Karjalankannaksella vuonna 1944. Oikeassa kuvassa sota-ajan kantakortin lomakemuotoinen etusivu, johon merkittiin tietoja sotilaasta.](/data/images/public/69818730/70426045/fb30ca07-8217-44e9-a9c5-20161cc7b433-w_240.jpg)
Tampereen yliopisto kytkee yhteen tekniikan, terveyden ja yhteiskunnan tutkimuksen ja koulutuksen. Teemme kumppaniemme kanssa yhteistyötä, joka perustuu vahvuusalueillemme sekä uudenlaisille tieteenalojen yhdistelmille ja niiden soveltamisosaamiselle. Luomme ratkaisuja ilmastonmuutokseen, luontoympäristön turvaamiseen sekä yhteiskuntien hyvinvoinnin ja kestävyyden rakentamiseen. Yliopistossa on 22 000 opiskelijaa ja henkilöstöä yli 4 000. Rakennamme yhdessä kestävää maailmaa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tampereen yliopisto
Väitös: Puolukka lievittää ylipainon aiheuttamaa matala-asteista tulehdusta, aineenvaihdunnan häiriöitä ja maksan rasvoittumista22.8.2024 09:40:00 EEST | Tiedote
Moniin suomalaisiin perinneruokiin kuuluvan puolukan terveysvaikutuksista on vasta vähän tutkimustietoa. Elintarviketieteiden maisteri Riitta Ryyti selvitti väitöstutkimuksessaan kokeellisia malleja käyttäen puolukan vaikutuksia terveyshaittoihin, jotka ovat yhteydessä ylipainoon. Puolukan säännöllinen nauttiminen näyttäisi edistävän niin kutsuttua metabolisesti tervettä lihavuutta hidastamalla matala-asteisen tulehduksen ja aineenvaihduntamuutosten kehittymistä.
Väitös: Sanojen selkokielisyyttä tulee arvioida teksti- ja käyttäjänäkökulmista22.8.2024 08:55:33 EEST | Tiedote
Idastiina Valtasalmen väitöstutkimus tuottaa uutta tietoa selkokielen sanastokriteereistä ja lukutaitoisten kehitysvammaisten aikuisten sanastonhallinnasta. Tulokset tarkentavat muun muassa yleisyyttä, tuttuutta, lyhyyttä ja konkreettisuutta koskevia sanastokriteerejä. Ne myös tarjoavat keinoja selkomukauttamiseen, kun halutaan vähentää viestinnän saavutettavuuden esteitä.
Miika Lipiäinen elämystalouden työelämäprofessoriksi Tampereen yliopistoon – tavoitteena kestävä elämystalous21.8.2024 13:30:54 EEST | Tiedote
Elämystalouden työelämäprofessoriksi on valittu kauppatieteiden maisteri, yrittäjä Miika Lipiäinen. Lipiäinen aloittaa tehtävässä 1.9.2024 Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa. Työelämäprofessorina hän aikoo edistää kestävää elämystaloutta ja herättää keskustelua elämysten merkityksestä.
Väitös: Tieteenala vaikuttaa tutkijoiden työympäristövaatimuksiin20.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
Väitöstutkimuksessaan rakennustekniikan diplomi-insinööri Mervi Huhtelin kehitti uuden tavan tutkia akateemisten tutkijoiden työympäristövaatimuksia yliopistokampuksilla. Huhtelinin mukaan tutkijoiden tieteenala ja ikä sekä yliopiston ja yritysten välinen yhteistyö vaikuttavat siihen, millaisia ominaisuuksia tutkijat työympäristöltään vaativat. Tutkimustuloksista voi olla hyötyä esimerkiksi kiinteistöjohtamisen ammattilaisille.
Väitös: Suuren aivovaltimon tukoksen aiheuttaman aivoinfarktin hoitoketjua voidaan nopeuttaa15.8.2024 09:20:00 EEST | Tiedote
Aivovaltimon tukoksen avaamisella on kiire, jotta voitaisiin varmistaa potilaan mahdollisuus toipua takaisin itsenäiseen elämään. Vaikeaoireisissa aivohalvauksissa valtimoverenkierto palautetaan poistamalla tukos mekaanisesti. Lääketieteen lisensiaatti Pauli Vuorinen selvitti väitöstutkimuksessaan, voiko suuren aivovaltimotukoksen tunnistaa jo hätäpuhelun aikana ja voitaisiinko lääkärihelikopteria hyödyntää näiden potilaiden kuljettamisessa yliopistosairaalaan.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme