Miika Lipiäinen elämystalouden työelämäprofessoriksi Tampereen yliopistoon – tavoitteena kestävä elämystalous
Elämystalouden työelämäprofessoriksi on valittu kauppatieteiden maisteri, yrittäjä Miika Lipiäinen. Lipiäinen aloittaa tehtävässä 1.9.2024 Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa. Työelämäprofessorina hän aikoo edistää kestävää elämystaloutta ja herättää keskustelua elämysten merkityksestä.
![Mies seisoo kadulla kaupunkimiljöössä. Tausta koostuu kerrostalorakennuksista ja liikenteestä.](/data/images/public/69818730/70438261/f7a5819c-8ce0-477e-85b4-8ffe6153cff6-w_720.jpg)
Yrittäjä Miika Lipiäinen näkee ongelmia tavassa, jolla sosiaalinen media muokkaa elämyksellisyyttä. Yhteisöllisyys on vaarassa kadota nopeatempoisuudessa, vaikka yhdessä kokeminen on aikojen hämärästä luonnehtinut elämyksiä.
– Mielestäni on menty kohti elämysten krääsäkulutusta. Sosiaalinen media appeineen tarjoaa manipuloituja dopamiinipiikkejä loputtomassa virrassa. Tällainen jatkuvasyöttöisyys ei ole hyväksi elämystaloudelle, Lipiäinen sanoo.
Lipiäinen selättää elämysten kertakäyttöisyyttä lisäämällä yhteisöllisyyttä, kehollisuutta ja kokemuksellisuutta uudella tavalla. Tampereen yliopiston työelämäprofessorina hän aikoo edistää kestävää elämystaloutta. Tavoitteena on palauttaa elämysten kokemisen tasapainoa – Lipiäisen sanoin ”ruokaympyrää” – keskittymätöntä ylikulutusta suitsien ja yhteisöllisyyttä tuoden.
– Tarvitsemme kansallista dialogia elämysten merkityksestä ihmisille, tutkimusta ja kestävää liiketoimintaa. Silloin ihmiset saavat mahdollisuuksia osallistua elämyksiin myös talouden heilahteluissa. Elämässä voi, ja pitääkin, olla ei-kaupallisia arjen elämyksiä, mutta elämyksissä on myös merkittävää liiketaloudellista potentiaalia.
Lipiäinen haluaa tuoda elämystalouden toimijoita yhteen ja tutkia, miten elämykset voisivat olla niin liiketoiminnallisesti kuin elinympäristön kannalta kestäviä.
Elämystaloudella tarkoitetaan joukkoa toimialoja, joissa on keskeistä luoda merkityksellisiä kuluttaja- ja asiakaskokemuksia. Siihen kuuluvat esimerkiksi tapahtumaliiketoiminta, kulttuurialat, viihde- ja peliteollisuus, urheilu sekä matkailu- ja ravintola-ala.
Elämystalouden teemoja sovelletaan myös tuotelähtöisiin toimialoihin kehittämällä asiakaspolkua elämykselliseen suuntaan. Sitä Lipiäinenkin on yritysurallaan edistänyt Kyrö Distilleryn perustajajäsenenä. Pientislaamo Kyrö valmistaa suomalaista giniä ja ruisviskiä Isossakyrössä.
Kauppatietieden maisteri Miika Lipiäinen tekee strategian ja organisaatioiden alan väitöskirjaa Jyväskylän yliopistossa.
Kaupunki elämystalouden näyttämönä
Kaupunkien tarve elävöittää keskustojaan ohjaa kehittämään elämyksiä. Tampereen kaupunki on toiminut viime vuosina edelläkävijänä tapahtumateollisuuteen ja elämystalouteen panostamisessa ja alan kehittämisessä.
– Elämys voi olla hyvinkin intiimi ja yksityinen, mutta silti ihmiset kokoontuvat yhteen kokemaan sellaista, mihin emme yksin pysty. Kaupungit ovat siinä mielessä täydellisiä elämysympäristöjä. Tampereella on tehty hyvää työtä ja se toimii mainiona testilaboratoriona elämystalouden ohjelmalle, Lipiäinen toteaa.
– Kun ajattelen Tamperetta tällaisena ’living labina’, kaupunkiyhteistyön kautta on mahdollista rakentaa elämyksellistä liiketoimintaa ja testata sitä tutkimuksessa. Ihmisten liikkuessa joukoin kaupungin ytimessä meillä on täydellinen paikka kehittää elämystaloutta. On ylitettävä liiketoimintarajat ja yhdistettävä toimijat mukaan elämystalouden arvoketjuun. Mitä kaikkea elämystoimintaa siihen liittyykin, kun ihmiset lähtevät esimerkiksi matsiin tai keikalle Areenalle.
***
Elämystalous sijoittuu Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa kauppatieteiden yksikköön. Professuuri on hankkeen ensimmäisessä vaiheessa luonteeltaan työelämäprofessuuri.
Hankekokonaisuutta rahoittavat ensivaiheessa Tampereen kaupungin lisäksi Noho Partners, Tampereen kauppakamari, SM-liiga, Jääkiekkosäätiö, Tampereen liikesivistyssäätiö ja Tampereen Messut. Hankkeen kumppaniverkostoa täydennetään vielä vuosien 2024–2025 aikana.
Työelämä- ja industry professorien nimittämisen tavoitteena on vahvistaa yliopiston vuorovaikutusta yhteiskunnan eri toimijoiden välillä, Suomessa ja kansainvälisesti. Työelämäprofessorin tehtävässä edellytetään elinkeinoelämän, julkisen sektorin tai kolmannen sektorin tehtävissä saavutettuja poikkeuksellisia ansioita perinteisten akateemisten meriittien sijaan. Siten työelämäprofessori ei vastaa yliopistolain mukaista professorin tehtävää.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
KTM Miika Lipiäinen, elämystalouden työelämäprofessori Tampereen yliopistossa 1.9.2024 alkaen
0400 484 576, miika.lipiainen@gmail.com
Kauppatieteen yksikön päällikkö, markkinoinnin professori Hannu Saarijärvi, 040 535 1369, hannu.saarijarvi@tuni.fi
Linkit
Tampereen yliopisto kytkee yhteen tekniikan, terveyden ja yhteiskunnan tutkimuksen ja koulutuksen. Teemme kumppaniemme kanssa yhteistyötä, joka perustuu vahvuusalueillemme sekä uudenlaisille tieteenalojen yhdistelmille ja niiden soveltamisosaamiselle. Luomme ratkaisuja ilmastonmuutokseen, luontoympäristön turvaamiseen sekä yhteiskuntien hyvinvoinnin ja kestävyyden rakentamiseen. Yliopistossa on 22 000 opiskelijaa ja henkilöstöä yli 4 000. Rakennamme yhdessä kestävää maailmaa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Tampereen yliopisto
Väitös: Puolukka lievittää ylipainon aiheuttamaa matala-asteista tulehdusta, aineenvaihdunnan häiriöitä ja maksan rasvoittumista22.8.2024 09:40:00 EEST | Tiedote
Moniin suomalaisiin perinneruokiin kuuluvan puolukan terveysvaikutuksista on vasta vähän tutkimustietoa. Elintarviketieteiden maisteri Riitta Ryyti selvitti väitöstutkimuksessaan kokeellisia malleja käyttäen puolukan vaikutuksia terveyshaittoihin, jotka ovat yhteydessä ylipainoon. Puolukan säännöllinen nauttiminen näyttäisi edistävän niin kutsuttua metabolisesti tervettä lihavuutta hidastamalla matala-asteisen tulehduksen ja aineenvaihduntamuutosten kehittymistä.
Väitös: Sanojen selkokielisyyttä tulee arvioida teksti- ja käyttäjänäkökulmista22.8.2024 08:55:33 EEST | Tiedote
Idastiina Valtasalmen väitöstutkimus tuottaa uutta tietoa selkokielen sanastokriteereistä ja lukutaitoisten kehitysvammaisten aikuisten sanastonhallinnasta. Tulokset tarkentavat muun muassa yleisyyttä, tuttuutta, lyhyyttä ja konkreettisuutta koskevia sanastokriteerejä. Ne myös tarjoavat keinoja selkomukauttamiseen, kun halutaan vähentää viestinnän saavutettavuuden esteitä.
Väitös: Tieteenala vaikuttaa tutkijoiden työympäristövaatimuksiin20.8.2024 13:00:00 EEST | Tiedote
Väitöstutkimuksessaan rakennustekniikan diplomi-insinööri Mervi Huhtelin kehitti uuden tavan tutkia akateemisten tutkijoiden työympäristövaatimuksia yliopistokampuksilla. Huhtelinin mukaan tutkijoiden tieteenala ja ikä sekä yliopiston ja yritysten välinen yhteistyö vaikuttavat siihen, millaisia ominaisuuksia tutkijat työympäristöltään vaativat. Tutkimustuloksista voi olla hyötyä esimerkiksi kiinteistöjohtamisen ammattilaisille.
Tampereen yliopiston tutkijat selvittävät sotastressin periytymistä jälkeläisille19.8.2024 09:20:00 EEST | Tiedote
Tampereen yliopiston historian ja molekyylibiologian tutkijat selvittävät yhdessä, millaisia mahdollisia vaikutuksia miesten sodassa kokemalla stressillä on ollut heidän jälkeläisiinsä kolmessa sukupolvessa. Vastaavaa laajaa pitkittäistutkimusta ei ole tiettävästi aiemmin tehty.
Väitös: Suuren aivovaltimon tukoksen aiheuttaman aivoinfarktin hoitoketjua voidaan nopeuttaa15.8.2024 09:20:00 EEST | Tiedote
Aivovaltimon tukoksen avaamisella on kiire, jotta voitaisiin varmistaa potilaan mahdollisuus toipua takaisin itsenäiseen elämään. Vaikeaoireisissa aivohalvauksissa valtimoverenkierto palautetaan poistamalla tukos mekaanisesti. Lääketieteen lisensiaatti Pauli Vuorinen selvitti väitöstutkimuksessaan, voiko suuren aivovaltimotukoksen tunnistaa jo hätäpuhelun aikana ja voitaisiinko lääkärihelikopteria hyödyntää näiden potilaiden kuljettamisessa yliopistosairaalaan.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme