Vanhemmuuteensa liittyviä huolia kokevat isät hankkivat epätodennäköisemmin toisen lapsen
OneChild-tutkimushanke tutki suomalaisten esikoisvanhempien vanhemmuuteensa liittyvien huolien yhteyttä toisen lapsen syntymän todennäköisyyteen. Tuloksien mukaan vanhemmuuteen liittyvien huolten kasautuminen isillä oli yhteydessä pienempään todennäköisyyteen saada toinen lapsi. Äideillä vastaavaa yhteyttä ei havaittu.
![](/data/images/public/69817172/70431130/89dffe6e-20b3-4249-995c-24efe836a823-w_720.jpg)
Isien kokemukset omaan vanhemmuuteen liittyvistä huolista laskee todennäköisyyttä saada toinen lapsi, selviää Jyväskylän yliopistossa tehdystä, Suomen Akatemian rahoittamasta OneChild-tutkimushankkeen osatutkimuksen tuloksista. Tutkimuksessa selvitettiin, miten suomalaisten esikoisvanhempien omaan vanhemmuuteensa liittyvät huolet ovat yhteydessä toisen lapsen syntymän todennäköisyyteen neljän tai viiden vuoden kuluessa esikoisen syntymästä.
Huolet vaikuttavat isiin eri tavoin kuin äiteihin
Noin vuoden ikäisen esikoislapsen vanhemmilta kysyttiin, olivatko he huolissaan omien vanhemmuustaitojensa riittävyydestä, omasta jaksamisestaan, kontrollinsa menettämisestä ristiriitatilanteissa esikoislapsen kanssa tai yksinäisyydestä ja vastuun kantamisesta yksin huoltajana.
Kun isät kokivat useita vanhemmuuteensa liittyviä huolia, oli toisen lapsen syntymä epätodennäköisempi.
"Esimerkiksi isillä, jotka eivät kokeneet lainkaan huolia, syntyi toinen lapsi noin 78 prosentin todennäköisyydellä tutkimusjakson aikana. Sen sijaan isät, jotka kokivat kaikkia neljäntyyppisiä huolia, todennäköisyys toisen lapsen syntymälle oli enää noin 35 prosenttia", selventää hankkeen johtaja Sanna Moilanen.
Yllättävää tutkimuksen tuloksissa oli, että vaikka äidit kokivat vanhemmuuteensa liittyviä huolia isiä tyypillisemmin, korostui tuloksissa isien huolten yhteys pienempään todennäköisyyteen saada toinen lapsi.
"On mahdollista, että pienten lasten äideillä on laajempi sosiaalinen tukiverkosto käytettävissään kuin isillä. Huolten jakaminen voi ajan kuluessa lieventää äitien huolia, eivätkä ne näin ollen heijastu kielteisesti päätökseen hankkia toista lasta", Moilanen pohtii.
Vanhemmaksi tulo voi olla shokki, josta on hyvä puhua
Tänä päivänä vanhemmaksi tullaan verrattain vähäisellä kokemuksella lastenhoidosta, minkä vuoksi kokemus vanhemmaksi tulosta voi olla yllättävä – osalle jopa shokki. Pienen lapsen hoito voi olla hyvin intensiivistä, väsyttävää ja jopa stressaavaa uusille vanhemmille esimerkiksi muuttuneen unirytmin, jatkuvan saatavilla olon sekä oman ja parisuhdeajan vähenemisen vuoksi.
Lisäksi vanhemmaksi kasvu tapahtuu osana ympäröivää yhteiskuntaa ja siihen kytkeytyvää vanhemmuuskulttuuria, jotka asettavat vanhemmille tietynlaisia odotuksia. Tutkimustiedon mukaan meillä ihanneäidin ja -isän odotetaan olevan rakastavia, kärsivällisiä ja huolehtivaisia.
"Kun väsyttävään ja stressaavaan elämäntilanteeseen lisätään vanhempien pyrkimys vastata toiminnallaan myös ympäriltä tuleviin intensiivisiin odotuksiin, voi uusissa vanhemmissa herätä huoli esimerkiksi omien vanhemmuustaitojen riittävyydestä tai jaksamisesta", Moilanen pohtii.
Olisikin tärkeää, että perheiden kanssa toimivat ammattilaiset keskustelisivat vanhempien kanssa vanhemmuudesta, siihen liittyvistä odotuksista ja mahdollisista huolista sekä vanhempien hyvinvoinnista. Myös isät tulisi saada mukaan näihin keskusteluihin.
"Erilaiset vertaistukiryhmät, joihin olisi mahdollista osallistua myös etänä, ja sovittaa ne näin yhteen perhe–työ–palapelin kanssa voisi myös tuoda isille kaivattua vertaistukea varhaiseen vanhemmuuteen", Moilanen ehdottaa.
Tutkimuksessa hyödynnetty pitkittäiskyselyaineisto on kerätty osana Strategisen tutkimuksen neuvoston (Suomen Akatemia) rahoittamaa, jo päättynyttä CHILDCARE-tutkimushanketta. Vuosien 2016 ja 2020 välillä toteutettuun pitkittäiskyselytutkimukseen vastasi 544 vanhempaa, joilla oli ensimmäisellä kyselykerralla yksi noin yksivuotias lapsi.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Sanna Moilanen
sanna.k.moilanen@jyu
+358406469208
Linkit
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Väitös 30.8.2024: Immuunisolujen tiheys ja sijainti vaikuttavat suolistosyöpäpotilaan ennusteeseen (Elomaa)26.8.2024 08:38:49 EEST | Tiedote
FM Hanna Elomaa tutki väitöskirjassaan immuunisolujen merkitystä suolistosyövässä sekä kartoitti immuuni- ja syöpäsolujen välisiä vuorovaikutussuhteita. Saadut tulokset edistävät suolistosyöpäpotilaan ennusteen arviointia ja voivat auttaa uusien syöpähoitojen kehittämisessä.
Hae syksyn yhteishaussa Jyväskylän yliopistoon – aloita IT-opinnot jo tammikuussa!26.8.2024 07:05:00 EEST | Tiedote
Syksyn yhteishaku tarjoaa mahdollisuuden hakea viiteen eri tutkinto-ohjelmaan Jyväskylän yliopistossa. Yhteishaun hakuaika on auki Opintopolku.fi -palvelussa 28.8.−11.9.2024, ja koulutukset alkavat tammikuussa 2025.
Eettiset haasteet uhkana työhyvinvoinnille terveydenhuollossa ja opetusalalla23.8.2024 07:30:00 EEST | Tiedote
Intensiivistyvä työelämä aiheuttaa terveydenhuollossa ja opetusalalla eettisiä haasteita, jotka voivat heikentää alojen työntekijöiden työhyvinvointia. Eettisesti haastavat tilanteet kuormittavat ja vaivaavat terveydenhuollon työntekijöiden omaatuntoa, kun taas opetusalalla hankalat tilanteet uuvuttavat ja vaikeuttavat työstä irtaantumista. Väitöskirjatutkija Mikko Taipaleen mukaan näillä aloilla tarvitaan enemmän resursseja, jotta työntekijät voisivat paremmin ja pystyisivät tekemään työtään eettisesti kestävällä tavalla.
Väitöskirja: Eläinten moraalinen asema islamilaisessa filosofiassa20.8.2024 13:50:24 EEST | Tiedote
MA Behnam Khodapanahin väitöskirja tutkii, miten eläimiä tarkastellaan ja arvostetaan islamilaisessa filosofiassa. Keskiössä on kaksi merkittävää muslimifilosofia, Avicenna (980–1037 jaa.) ja Mullā Ṣadrā (1572–1635/6 jaa.). Vertaamalla heidän ajatuksiaan nykyaikaisen eläinetiikan kanssa, Khodapanah haluaa selvittää, mitä nämä vanhat näkemykset voivat kertoa meille eläinten oikeudenmukaisesta kohtelusta tänä päivänä
Miten aktiivisesta ikääntymisestä puhutaan Suomessa ja miten aktiivisuus muuttuu elämän aikana?20.8.2024 07:16:00 EEST | Tiedote
Ikääntyvä väestö ja sen mukanaan tuomat haasteet ovat herättäneet paljon keskustelua. Ratkaisujen löytämiseksi painotetaan usein ikääntyneiden omaa vastuuta. Heiltä odotetaan muun muassa pidempiä työuria, terveellisiä elämäntapoja ja osallistumista läheistensä hoivaan.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme