Suomalainen maatalous nojaa sukupolvien ketjuun – tilaa myös uusille toimijoille
Tutkimuksen mukaan valtaosaa Suomen maatiloista viljellään kolmannessa tai neljännessä sukupolvessa, mutta myös uusia maatalousyrittäjiä aloittaa tilanpidon. Tänä päivänä viljelijän työtä ja osaamista arvostetaan korkealle, ja ammatin arvotus onkin kasvanut vuosien varrella huimasti.
![Maalaismaisema jossa kypsyvä ruispelto](/data/images/public/69819511/70431180/f35f38d7-a74e-4a0f-89c1-065e89d10973-w_720.jpg)
On tavallista, että suomalaisilla maatiloilla on pitkät perinteet, ja että tilat ja maatalouteen liittyvä tieto ja osaaminen siirtyvät sukupolvelta toiselle saman suvun sisällä. Tutkimuksen mukaan valtaosa suomalaisista tiloista on kolmannen tai neljännen sukupolven tiloja sijainnista ja tuotantosuunnasta riippumatta. Tähän ovat vaikuttaneet ns. Torpparilaki 1918, Pika-asutuslaki 1922 ja Maanhankintalaki 1945, joilla pyrittiin parantamaan maattomien torpparien tilannetta sekä mahdollistamaan sodanjälkeistä siirtoväen asutusta.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819511/70431180/814221b7-eb79-430e-ad02-e3c2bdc7ea9d-w_720.png)
Maatilojen joukkoon mahtuu paljon myös tiloja, joissa tilaa isännöi jopa 12. tai sitä vanhempi sukupolvi. Siipikarjatiloista huomattavan suuri osuus on vanhoja tiloja, joilla on alun perin ollut joku muu tuotantosuunta.
Kauhavalla broileritilaa vaimonsa kanssa pitävä Harri Sippola on tilansa isäntä jo 15. polvessa. Alaa opiskelleen Sippolan mukaan päätös tilan isännyydestä oli kypsynyt mielessä jo nuorelta iältä saakka.
– Se on ihan lapsesta asti ollut sellainen ajatus, että tähän ryhdyn. Kyllä sitä myös tietoa ja osaamista alasta kertyy koko elämän ajan, kun tilalla kasvaa. Pikkuhiljaa oppii asioita, kertoo Sippola.
Alalla aloittaa myös koko ajan uusia toimijoita. Lammas- ja varsinkin hevostiloissa on lukuisia ensimmäisen sukupolven tiloja, mutta myös marjanviljely ja kananmunantuotannossa uusien yrittäjien määrä on keskimääräistä suurempi. Lapin ja Pohjois-Karjalan tiloista huomattavan suuri osuus on ensimmäisen ja toisen polven tiloja.
Helsinkiläisellä Laurikaisen tilalla ei ole takanaan pitkää sukupolvien ketjua, vaan yrittäjä Samuli Laurikainen perusti luonnonmukaisesti tuotettuja, siemenestä kasvatettuja versoja valmistavan yrityksensä Silmusalaatin täysin nollasta 13 vuotta sitten. Laurikaisen mukaan täysin uuden toiminnan aloittamisessa on useita hyötyjä.
– Ei ole ainakaan suvun rasitteita tai velvoitteita taustalla. Tämä ei myöskään ole mihinkään sukutilaan tai kiinteään tilaan sidottu eli ei ole sellaista historiallista kytköstä, mikä myös antaa vapautta. Ja toki perinteinen maatila ihan jo yhtiömuotona myös asettaisi tekemiselle erilaiset raamit, toteaa Laurikainen.
Viljelijän ammatin arvostus nousussa
Maatalousalalla on tapahtumassa rakennemuutos. Tilojen määrä vähenee, mutta samalla olemassa olevien tilojen koko kasvaa. Vaikka maatilojen kokonaismäärä on Suomessa vähenemään päin, maanviljelijän ammatin arvostus nousee koko ajan. Suomen Kuvalehden toteuttaman tutkimuksen mukaan maanviljelijän ammatin arvostus on noussut tasaisesti vuodesta 1991. Vuoden 2024 tutkimuksen mukaan maanviljelijän ammatti oli jo 30. arvostetuin ammatti Suomessa, kun vuonna 1991 se oli vasta sijalla 169.
![null](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/69819511/70431180/ec686d43-fee5-4eaf-9542-6a7bbf031ba2-w_720.png)
Liitteenä käyttöönne artikkeli, jossa 15. sukupolvessa Kohtamäen tilaa isännöivä Harri Sippola ja uudenlaisen maatalousyrityksen perustanut Samuli Laurikainen kertovat millaisia eroja yrittämiseen liittyy, kun taustalla on pitkät perinteet tai itseluodut toimintatavat. Tutkimustulokset ovat myös vapaasti käytössä lähde mainiten.
Lähde 1: Maatilojen kehitysnäkymät vuoteen 2024 – 2032, Kantar Agri Oy
LIsätietoja: Pasi Saarnivaara, Kantar Agri Oy, pasi.saarnivaara@kantar.com
Lähde 2: Suomen kuvalehdet 1991-2024. Suomen kuvalehden tilaama Ammattien arvostus -tutkimus. Tutkimusyritykset: Verian (ent. Kantar Public) 2018, 2024, Taloustutkimus 1996–2010 ja M-tietokeskus 1991. Vastaajina 15-75-vuotiaita suomalaista Manner-Suomen alueelta. Vastaajamäärä eri vuosina 1576–2200 henkilöä. Arvioitavana 365-381 ammattia.
Yhteyshenkilöt
Minna AsunmaaKehityspäällikköRuokatieto Yhdistys ry
Puh:040 410 5270minna.asunmaa@ruokatieto.fiKuvat
Liitteet
Ruokatieto Yhdistys ry - rakkaudesta oman maan ruokaan
Ruokatieto Yhdistys ry viestii suomalaisen ruokaketjun osaamisesta ja työstä. Toimintamme ytimessä on suomalaisen ruoan arvostetuin alkuperämerkki Hyvää Suomesta. Yli 350 jäsentä ja merkinhaltijaa edustavat ruoka-alan toimijoita monipuolisesti. Lisäksi edistämme lasten ja nuorten ruokakasvatusta tekemällä tunnetuksi ruoan reittiä pellolta pöytään.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Ruokatieto Yhdistys ry
Kuluttajista joka viides aikoo lisätä suomalaisen ruoan ostamista23.8.2024 09:14:25 EEST | Tiedote
Yli puolet suomalaisista kertoo ostavansa jo paljon suomalaista ruokaa, osa jopa kaiken, minkä suomalaisena saa. Lähitulevaisuudessa valtaosa aikoo ostaa suomalaista ruokaa saman verran kuin ennenkin, mutta nykyistä enemmän aikoo ostaa joka viides.
Kutsu: Tiede ja teknologia - ratkaisuja kestävään ruoan tuotantoon Suomessa -webinaari 4.9.16.8.2024 12:03:06 EEST | Kutsu
Tervetuloa Suomalaisen ruoan päivänä Ruokatieto Yhdistyksen ja Elintarviketieteiden Seuran järjestämään kaikille avoimeen webinaarin, jossa käsitellään kestävää ruokatuotantoa tieteellisestä näkökulmasta sekä sitä millaisia haasteita elintarviketeollisuudessa ratkotaan.
Kesäkokkaajan kotimaisuusoppaana toimii päivitetty Hyvää Suomesta -merkki26.6.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Monelle suomalaiselle kotimainen alkuperä on tärkeä kriteeri ruokaostoksilla, ja tässä Hyvää Suomesta -merkki toimii kuluttajien apuna. Merkki kertoo nopealla vilkaisulla tuotteen kotimaisesta alkuperästä. 12 000 Hyvää Suomesta -tuotetta tarjoavat vaihtoehtoja kaikille kukkaroille, ruokavalioille ja mauille.
Lempäälän ruokapalvelu on Vuoden ruokakasvattaja22.4.2024 09:03:25 EEST | Tiedote
Vuoden ruokakasvattajaksi on valittu Lempäälän ruokapalvelu ja erityisesti siellä toimiva ruokakasvatuksen tiimi, johon kuuluvat Taina Keskinen, Reko Sipola, Katja Rautanen, Christina Mettälä ja Liisa Belaid. Kunniamaininnan ruokakasvatustyöstään sai Mainingin koulussa Espoossa toimiva palveluvastaava Marjo Sundström.
Ruokavisan voittoon kokkasi Lohtajan koulun joukkue20.4.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Lohtajan koulun suoritus ylsi tämän vuoden Ruokavisan voittoon. Lohtajan menussa kohtasivat viljatuotteet, kauden kala sekä paikallisuus. Todella tiukassa finaalissa kunniamaininnat saivat myös upeasti suoriutuneet Hankoniemen yläaste Hangosta ja Kuulammen koulu Tyrnävältä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme