Rapport av Klimatpanelen: Ökad distributionsskyldighet och snabbare elektrifiering halverar trafikens utsläpp
Finlands klimatpanel har publicerat en analys om den nuvarande regeringens utsläppsminskande åtgärder för trafiken i förhållande till klimatmålen. De största utmaningarna har att göra med ändringarna i distributionsskyldigheten. Målen kan uppnås genom att öka andelen förnybara bränslen i fossila transportbränslen i tillräcklig grad och genom att påskynda elektrifieringen av trafiken. Det är också ekonomiskt lönsamt att minska trafikens utsläpp för att säkra ansvarsfördelningssektorns utsläppsmål.
![Utvecklingen hos vägtrafikens koldioxidutsläpp enligt regeringens riktlinjer samt enligt ett åtgärdspaket som Klimatpanelen utformat i linje med utsläppsmålen.](/data/images/public/2758343/70439420/16647566-d932-49d2-9731-bf65ff05fc3a-w_720.png)
Klimatpanelens nya rapport granskar vilka effekter de utsläppsminskande åtgärderna inom vägtrafiken har på växthusgasutsläppen och ekonomin, samt lyfter fram hälsoaspekter i samband med luftföroreningar. Trafikens utsläppsutveckling har stor betydelse för den finländska ansvarsfördelningssektorns åtagande om utsläppsminskning. Riktlinjerna i regeringsprogrammet för statsminister Petteri Orpos regering gör det dock svårt att fullgöra åtagandet. Klimatpanelens rapport lägger fram nödvändiga åtgärder för att minska trafikens utsläpp tillräckligt snabbt så att klimatmålen ska kunna uppnås.
Första övergripande analysen av statens åtgärder för trafiken
Finland bör minska ansvarsfördelningssektorns utsläpp med 50 procent från 2005 års nivå fram till 2030. Trafiken är ansvarsfördelningssektorns största utsläppskälla och är därför central för att sektorns utsläppsminskningsmål ska kunna uppnås. Cirka 90 procent av inrikestrafikens utsläpp kommer från vägtrafiken.
Klimatpanelens nya rapport erbjuder ett kunskapsunderlag om hur vägtrafikens växthusgasutsläpp utvecklas och de faktorer som påverkar utvecklingen. De ekonomiska och utsläppsmässiga effekterna av den nuvarande politiken analyseras och ett åtgärdspaket som möjliggör att klimatmålen kan uppnås läggs fram. Detta är den första heltäckande analysen av hur den nuvarande regeringens trafikpolitik påverkar utsläppsutvecklingen.
– Rapporten visar att regeringens riktlinjer kommer att öka trafikutsläppen jämfört med den tidigare överenskomna utvecklingen. Om förslagen går igenom kommer de att fördröja elektrifieringen, vilket samtidigt höjer trafikens kostnader i fortsättningen, säger professor Heikki Liimatainen, medlem i Finlands klimatpanel.
Ogjorda utsläppsminskningar för trafiken inte ekonomiskt försvarbara
Under detta årtionde måste vägtrafiken bidra till att ansvarsfördelningssektorns utsläppsbudget följs och att det bindande målet för 2030 uppnås. De största utmaningarna i vägtrafikens utsläppsutveckling rör de förändringar i distributionsskyldigheten som regeringen föreslår. Tillräckliga utsläppsminskningar kan endast säkras genom att utgå från distributionsskyldigheten enligt nuvarande lagstiftning och öka skyldighetens andel med den mängd el som laddas vid offentliga laddstationer.
– En tillräckligt stor andel förnybara bränslen i fossila bränslen kombinerat med att elektrifieringen främjas är det enda säkra sättet att minska vägtrafiksektorns utsläpp tillräckligt snabbt så att målen kan uppnås, säger professor Jyri Seppälä, ordförande för Finlands klimatpanel.
Det åtgärdspaket som Klimatpanelen utformat i linje med utsläppsmålen verkar också orsaka mindre utsläpp globalt än en sänkning av distributionsskyldigheten. Så är fallet även om biodrivmedlen inte är utsläppsfria och många av dem är förknippade med en hög risk för indirekta utsläpp från markanvändning.
– Ju mer el det används i vägtrafiken, desto mindre blir behovet av begränsade hållbara förnybara bränslen i samband med distributionsskyldigheten och desto mindre blir pressen att höja pumppriserna, fortsätter Seppälä.
Klimatpanelens rapport gör gällande att fordonsutsläppen främst bör minskas genom elektrifiering och koldioxidsnåla syntetiska bränslen som elektrobränslen och vätgas, snarare än genom att öka den totala mängden biodrivmedel, frånsett biogas.
– Ur trafikkostnadssynvinkel kan en snabb elektrifiering effektivt kompensera för det växande kostnadstrycket av utsläppshandeln för vägtrafik och den ökade distributionsskyldigheten. Fördelarna med de låga driftskostnaderna för elfordon blir dessutom mer framträdande på lång sikt, säger Liimatainen.
Medborgarnas kostnader är närapå de samma för både det åtgärdspaket som Klimatpanelen utformat enligt utsläppsmålen och det paket som följer regeringens riktlinjer. Med tanke på trafikens totalkostnader blir det ändå förmånligare att uppnå utsläppsmålen när de framtida kostnaderna för ogjorda åtgärder tas i beaktande.
Elektrifieringen av trafiken borde påskyndas genom konsekvent politik och kommunikation. Elektrifieringen av vägtrafiken och användningen av hållbara bränslen kräver till exempel att laddinfrastrukturen utvecklas, vilket har en gynnsam inverkan på investeringarna och exporten. Det ger positiva ekonomiska effekter i form av ökad sysselsättning och självförsörjning.
Klimatpanelen föreslår nio åtgärder för vägtrafiken
För att säkerställa att vägtrafikens utsläpp uppfyller sin andel av ansvarsfördelningssektorns åtagande att minska sina utsläpp till 2030 föreslår Klimatpanelen följande åtgärder för regeringen:
- Distributionsskyldigheten bör från och med 2025 återställas till den ursprungliga nivån som föregick de förändringar som föreslagits av statsminister Orpos regering.
- Den el som laddas vid offentliga laddstationer bör ingå i distributionsskyldigheten så, att skyldigheten utökas med den energimängd som motsvarar den laddade mängden förnybar el.
– Att ta med laddad el från offentliga laddstationer i distributionsskyldigheten kommer inte att minska vägtrafikens utsläpp, utan snarare öka dem, eftersom andra koldioxidsnåla fraktioner minskas med motsvarande energimängd i de trafikbränslen som distribueras. - Den sänkta påföljdsavgiften 2025–2027 för underlåtenhet att fullgöra distributionsskyldigheten bör avskaffas.
– Det är inte säkert att pengarna från påföljdsavgifterna kan ersätta trafikens förlorade utsläppsminskningar. - Införandet av en flexibel mekanism för distributionsskyldigheten är endast befogad om distributionsskyldigheten ökas enligt beskrivningen ovan.
– Det är osäkert hur effektivt ansvarsfördelningssektorns mål kan tryggas med hjälp av mekanismen. - Sådana biodrivmedel som tankas separat bör undantas från distributionsskyldigheten.
– På så sätt skulle de fungera som ytterligare utsläppsminskande åtgärder inom vägtrafiken. - Mellanliggande väte bör inte ingå i distributionsskyldigheten, eller om det ingår bör nivån på distributionsskyldigheten ökas med motsvarande mängd energi.
- Byggandet av laddinfrastruktur längs huvudvägarna bör stödjas.
- Anskaffning av eldrivna lastbilar bör stödjas.
- Främjande av kollektivtrafik samt gång- och cykeltrafik bör stödjas.
Mer information:
Jyri Seppälä, ordförande i Finlands klimatpanel,
professor vid Finlands miljöcentral, tfn 040 740 1708
Heikki Liimatainen, medlem i Finlands klimatpanel,
professor vid Tammerfors universitet, tfn 040 849 0320
Kontakter
Laura TicklénSuomen ilmastopaneeli
Tel:050 595 2412laura.ticklen@ilmastopaneeli.fiFölj Ilmastopaneeli
Abonnera på våra pressmeddelanden. Endast mejladress behövs och den används bara här. Du kan avanmäla dig när som helst.
Senaste pressmeddelandena från Ilmastopaneeli
Ilmastopaneelin raportti: Jakeluvelvoitteen kasvattaminen ja sähköistymisen vauhdittaminen puolittavat liikenteen päästöt22.8.2024 04:00:00 EEST | Tiedote
Suomen ilmastopaneeli on julkaissut arvion nykyisen hallituksen liikenteen päästövähennystoimista suhteessa ilmastotavoitteisiin. Merkittävimmät haasteet liittyvät jakeluvelvoitteen muutoksiin. Tavoitteet on mahdollista saavuttaa kasvattamalla uusiutuvien polttoaineiden osuuksia riittävän suuriksi fossiilisten liikennepolttoaineiden joukossa ja vauhdittamalla liikenteen sähköistymistä. Liikennepäästöjen vähentäminen taakanjakosektorin päästötavoitteiden varmistamiseksi on myös taloudellisesti kannattavaa.
Ilmastopaneelin kannanotto: IImastotoimien jouduttaminen kiireesti on Suomen etu18.6.2024 11:59:00 EEST | Tiedote
Ilmastopaneeli pitää tärkeänä, että pääministeri Petteri Orpon hallitus on sitoutunut ilmastolain tavoitteisiin. Hiilineutraaliuteen vuoteen 2035 mennessä tähtäävä politiikka tarjoaa Suomelle avaimet vihreään kasvuun, kunhan ennakoitavasta ilmastopolitiikasta pidetään kiinni.
Teknologiset hiilinielut tarjoavat Suomelle mahdollisuuksia – strategian ja kannustimien luominen kiireellistä15.12.2023 00:59:00 EET | Tiedote
Teknologisten hiilinielujen avulla tuotettavat negatiiviset päästöt tarjoavat lisäkeinoja hiilineutraaliuden saavuttamiseen ja nettonegatiivisiin päästöihin heti sen jälkeen. Strategian ja kannustimien luominen teknologisten hiilinielujen edistämiseen on kiireellistä, jos hankkeita halutaan toteuttaa 2030-luvulla. Ilmastopaneelin tuore raportti tarkastelee teknologisten hiilinielujen käyttöönottopotentiaalia, kustannuksia ja kokoluokkaa Suomessa. Teknologisten nielujen varjolla ei tule hidastaa muita ilmastotoimia tai jättää päästövähennyksiä tekemättä, raportti painottaa.
Mediakutsu: Teknologisten hiilinielujen mahdollisuudet Suomessa - Ilmastopaneelin mediatilaisuus to 14.12. klo 9.008.12.2023 10:51:05 EET | Kutsu
Maailmanlaajuisesti hiilineutraalius tulee saavuttaa tämän vuosisadan jälkipuoliskolla, jotta ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen. Hiilineutraaliuden jälkeen poistojen tulee olla päästöjä suuremmat. Suomen ilmastolakiin on kirjattu tavoite olla nettonegatiivinen vuoden 2035 jälkeen. Ilmastotavoitteiden tueksi tarvitaan luonnon nielujen ohella teknologisten hiilinielujen avulla tuotettavia negatiivisia päästöjä. Ilmastopaneelin tuore raportti tarkastelee teknologisten nielujen tarkempaa käyttöönottopotentiaalia ja kustannuksia Suomessa. Ilmastopaneelin raportin keskeiset tulokset esitellään toimittajille taustatilaisuudessa torstaina 14. joulukuuta klo 9.
Ilmastopaneelin asiantuntijat median käytettävissä YK:n ilmastokokouksen aikana28.11.2023 10:20:24 EET | Tiedote
YK:n ilmastokokous (COP 28) järjestetään Dubaissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa 30.11.–12.12.2023. Suomen ilmastopaneelin jäsenet seuraavat uusinta ilmastotutkimusta ja ovat median käytettävissä kokouksen aikana. Ilmastopaneeli edistää tieteen ja politiikan välistä vuoropuhelua ja antaa suosituksia ilmastopoliittiseen päätöksentekoon.
I vårt pressrum kan du läsa de senaste pressmeddelandena, få tillgång till pressmaterial och hitta kontaktinformation.
Besök vårt pressrum