Kunnat tukevat kulttuurin harrastamista – edellytyksiä ammattitaiteilijoiden toimintaan luodaan heikosti
Kulttuuritoimintalaki toteutuu kunnissa vaihtelevasti. Kunnat panostavat eniten kuntalaisten kulttuurin ja taiteen harrastamiseen sekä niihin liittyvään kansalaistoimintaan. Sen sijaan kunnat luovat heikommin edellytyksiä ammattitaiteilijoiden toimintaan, kulttuuriseen vuorovaikutukseen sekä kansainväliseen toimintaan. Tiedot selviävät peruspalvelujen arviointiraportista 2023.
![Monivärisiä viirejä ripustettuna ulkona.](/data/images/public/69818103/70441426/5b149dc0-56dc-4ae4-bd3d-3614c543b6d5-w_720.jpg)
Kuntien kulttuuripalveluiden arvioinnissa selvitettiin kuntien kulttuuritoimintaan käyttämiä resursseja, lakisääteisten tehtävien toteutumista sekä millaisia kulttuuripalveluja kunnissa oli tarjolla vuonna 2023. Lain mukaan kuntien tehtävänä on järjestää kulttuuritoimintaa eli edistää kulttuurin ja taiteen tekemistä, harrastamista, saatavuutta ja käyttöä sekä taide- ja kulttuurikasvatusta ja kulttuuriperintöä.
Manner-Suomen kulttuurivastaaville toteutettiin alkuvuonna 2024 kysely, johon vastasi 87 % kunnista eli 256 kuntaa. Kyselyn toteutti Kulttuuripolitiikan tutkimuskeskus Cupore.
”Parhaiten kunnissa toteutui kulttuurin ja taiteen harrastamisen ja niihin liittyvän kansalaistoiminnan edistäminen. Kunnat kokivat onnistuneensa myös kulttuuriperinnön ylläpitämisessä sekä edistäneensä taidetta ja kulttuuria osana asukkaiden hyvinvointia, terveyttä ja yhteisöllisyyttä”, kertoo erikoistutkija Minna Ruusuvirta Cuporesta.
Sen sijaan heikoiten kunnat kokivat luoneensa edellytyksiä ammattimaiselle taiteelliselle työlle ja toiminnalle sekä edistäneensä kulttuurista vuorovaikutusta ja kansainvälistä toimintaa. Kyselyn perusteella kaupunkimaiset ja taajaan asutut kunnat kokivat maaseutumaisia kuntia useammin suoriutuneensa hyvin laissa mainituista tehtäväalueista.
Lähes kaikissa kunnissa oli vuonna 2023 tarjolla kulttuuritapahtumia, musiikin alan taiteen perusopetusta ja vierailevia musiikkiesityksiä. Pysyvää ja ammatillista toimintaa järjestivät lähinnä kaupunkimaiset kunnat. Vain harvoissa kunnissa oli tarjolla arkkitehtuurin, mediataiteiden, sirkustaiteen ja sanataiteen alojen taiteen perusopetusta, taiteilijaresidenssitoimintaa ja ammatillista taidemuseotoimintaa.
Kunnat panostavat etenkin museopalveluihin
Kuntien kulttuuritoiminnan nettokustannukset (pois lukien kirjastopalvelut) vuonna 2022 olivat yhteensä noin 537 miljoonaa euroa. Kunnat panostivat rahallisesti etenkin museopalveluihin (137 M€) ja yleisen kulttuuritoiminnan palveluihin (118 M€). Visuaalisten taiteiden palvelujen nettokustannukset olivat selkeästi muita tarkasteltuja palveluluokkia pienemmät (10 M€).
Eri kuntien nettokustannukset kulttuuritoimintaan vaihtelivat huomattavasti. Asukaskohtaiset nettokustannukset olivat kaupunkimaisissa kunnissa korkeammat kuin muissa kunnissa.
Toissa vuoden luvut olivat tuoreimmat, jotka saatiin selvitykseen. Kulttuuripalvelujen arviointiaineistona käytettiin kyselyn lisäksi Valtiokonttorin kuntataloustilastoa sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) toteuttaman Kulttuuri kunnan toiminnassa 2023 -tiedonkeruun tuloksia.
”Kuntien tulisi varata riittävästi talous- ja henkilöstöresursseja kulttuuritoiminnan järjestämiseen. Kunnat voisivat myös hyödyntää enemmän asiatuntijapalveluita sekä tehdä yhteistyötä eri toimijoiden kanssa”, toteaa Ruusuvirta.
Kunnissa hyödynnetään taide- ja kulttuurilaitosten sekä vapaan sivistystyön oppilaitosten asiantuntija- tai muita palveluita vaihtelevasti. Vapaan sivistystyön toimijat, kuten kansalaisopistot ja kansanopistot, ovat merkittävä ja monipuolinen kulttuuritoiminnan järjestäjä kunnissa. Ne tukevat ja täydentävät kunnan muuta kulttuuritoimintaa, ja joissakin tapauksissa ne ovat kirjaston ohella lähes ainoa kulttuuritoiminnan järjestäjä kunnassa.
Kulttuuripalvelujen tulevaisuus nähdään valoisana kaupunkimaisissa kunnissa
Kunnista 95 % piti kunnan kulttuuritoiminnan roolia tärkeänä asukkaiden hyvinvoinnin, yhteisöllisyyden ja aktiivisuuden edistämisessä.
Kulttuuripalveluiden tulevaisuuden näkemykset kuitenkin jakaantuvat kunnissa. Noin puolet (44 %) suhtautui kulttuuripalveluiden järjestämisen tulevaisuuteen kunnassa positiivisesti. Lähes vastaava osuus (45 %) vastaajista puolestaan näki tulevaisuuden välillä positiivisesti ja välillä negatiivisesti. Kaupunkimaisten kuntien edustajat näkivät kulttuuripalvelujen järjestämisen tulevaisuuden positiivisimpana. Kulttuuritoiminnan järjestämiseen tulevaisuudessa vaikuttavat esimerkiksi kunnan taloudellinen tilanne, väestön ikääntyminen, muutokset väestörakenteessa ja asukasmäärässä sekä kansallisen tason rahoituksen ja ohjauksen muutokset.
Peruspalvelujen arviointi pähkinänkuoressa
Peruspalvelujen saatavuuden arviointi on aluehallintovirastojen lakisääteinen tehtävä. Arvioinnilla seurataan, valvotaan ja arvioidaan sitä, ovatko peruspalvelut saatavissa yhdenvertaisesti eri puolilla Suomea. Arviointi tehdään joka toinen vuosi. Ministeriöt määrittelevät arviointikohteet ja ne vaihtelevat vuosittain. Vuoden 2023 arviointikohteet ovat:
- Opetustoimi: joustava perusopetus ja yhteisöllinen opiskeluhuolto
- Kulttuuripolitiikan tutkimuskeskus Cupore: kulttuuripalvelut
- Kirjastotoimi: lukutaitostrategia ja lukemiskulttuurin edistäminen kirjastojen toiminnassa
- Nuorisotoimi: Kunnallisen nuorisotyön saatavuus
- Liikuntatoimi: Kuntien liikuntapalvelujen resurssointi
Arvioinnin tulokset julkaistaan syksyllä 2024.
Cupore on toteuttanut vuodesta 2016 lähtien kuntien kulttuuripalvelujen arvioinnin opetus- ja kulttuuriministeriön toimeksiannosta.
Lisätietoa Cuporen verkkosivuilla sekä avi.fi-verkkosivuilla: Peruspalvelujen arviointi
Lisätietoja:
Erikoistutkija Minna Ruusuvirta, 050 326 8014, minna.ruusuvirta@cupore.fi
Erikoistutkija Vappu Renko, 058 50 566 0360, vappu.renko@cupore.fi
Avainsanat
Linkit
Aluehallintovirastossa edistämme perusoikeuksien ja oikeusturvan toteutumista, peruspalvelujen saatavuutta, ympäristönsuojelua, ympäristön kestävää käyttöä, sisäistä turvallisuutta sekä terveellistä ja turvallista elin- ja työympäristöä alueilla. Hoidamme myös lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä alueillamme. Toimintaamme ohjaa kahdeksan ministeriötä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Aluehallintovirasto/Regionförvaltningsverket
Taipalsaari beviljades tillstånd för Kutila kanal och andra nya vattenkonstruktioner samt båtled30.8.2024 13:11:01 EEST | Tiedote
Taipalsaari kommun har beviljats vattentillstånd för byggande av Kutila kanal med tillhörande konstruktioner, Kutilantaipale och Kopinsalmi pumpstationer och Käkeläntaipale slussfria kanal samt för muddring av en ny båtled i Pien-Saimaa. Dessutom har regionförvaltningsverket fastställt att den nya 2,4 m djupa farleden vid Kutila ska utgöra allmän lokal farled i Taipalsaari kommun och Villmanstrands stad.
Luvat Kutilan kanavalle ja muille uusille vesirakenteille sekä veneväylälle myönnettiin Taipalsaarelle30.8.2024 13:11:01 EEST | Tiedote
Taipalsaaren kunnalle on myönnetty vesitalouslupa Kutilan kanavan ja siihen liittyvien rakenteiden, Kutilantaipaleen ja Kopinsalmen pumppaamoiden sekä Käkeläntaipaleen avokanavan rakentamiselle ja uuden veneväylän ruoppauksille Pien-Saimaalla. Lisäksi aluehallintovirasto on määrännyt uuden Kutilan 2,4 m:n väylän yleiseksi paikallisväyläksi Taipalsaaren kunnassa ja Lappeenrannan kaupungissa.
Betonielementti kaatui työntekijän päälle – päiväsakkoja ja yhteisösakko30.8.2024 12:53:38 EEST | Tiedote
Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus tuomitsi jätteen ja romun tukkukaupan alalla toimivan eteläpohjalaisen yrityksen työturvallisuusrikoksesta 850 euron yhteisösakkoon ja yrityksen toimitusjohtajan 25 päiväsakon sakkorangaistukseen. Lisäksi käräjäoikeus tuomitsi työturvallisuusrikoksesta tapahtumapaikkana olleesta tuotantotilasta sekä betonielementeistä vastuussa olleen saman toimialan yrityksen tuotantojohtajan 25 päiväsakon sakkorangaistukseen. Käräjäoikeus antoi tuomionsa 4.6.2024.
Huomautus Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueelle – kehitysvammapalvelujen järjestämisessä vakavia puutteita ja epäkohtia30.8.2024 08:00:00 EEST | Tiedote
Pohjois-Suomen aluehallintovirasto on antanut Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueelle huomautuksen lainsäädännön ja hyvän hallintotavan vastaisesta menettelystä kehitysvammapalvelujen järjestämisessä, toteuttamisessa sekä siihen liittyvässä päätöksenteossa.
Överdirektör Merja Ekqvist överräckte livräddningsmedaljer i Helsingfors 28.8.202429.8.2024 12:49:02 EEST | Tiedote
Regionförvaltningsverket i Södra Finlands överdirektör Merja Ekqvist överräckte 28.8.2024 de livräddningsmedaljer som republikens president hade förlänat två personer som bor i Södra Finlands område. Båda har räddat en person i livsfara och visat särskilt mod och rådighet med äventyrande av den egna säkerheten.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme