Tutkimus paljastaa, miten aivot käsittelevät musiikillisia rajoja ja miten muusikkous vaikuttaa prosessointiin
Jyväskylän yliopiston tutkijat ovat saaneet uutta tietoa siitä, miten aivot käsittelevät musiikillisia rajoja eli kohtia, joissa yksi fraasi päättyy ja toinen alkaa. Tutkimuksessa tarkasteltiin myös sitä, vaikuttaako muusikkona oleminen tähän prosessiin.
![Kolme muusikkoa soittamassa istualtaan. He kaikki soittavat jousisoitinta.](/data/images/public/69817172/70547483/95493f8e-7eaf-4af3-917a-da57e3206e03-w_720.jpg)
Analysoimalla musiikkia kuuntelevien muusikoiden ja ei-muusikoiden fMRI-kuvia tutkijat havaitsivat merkittäviä eroja näiden ryhmien välillä aivojen toiminnassa musiikillisissa rajakohdissa. Tutkimusta johtivat tutkijatohtori Iballa Burunat, professori Daniel Levitin ja professori Petri Toiviainen, jotka ovat kaikki sekä neurotieteilijöitä että muusikoita. Tutkimus on julkaistu Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS) -lehdessä.
Rajat helpottavat musiikin ymmärtämistä
Samaan tapaan kuin jaamme puhutun kielen lauseiksi, jotta ymmärrämme sitä, tunnistamme ja prosessoimme myös musiikillisia rajoja ymmärtääksemme sävellyksiä. Kyky havaita ja prosessoida näitä rajoja on ratkaisevan tärkeää, jotta voimme muodostaa yhdenmukaisen käsityksen musiikista ja saada siitä nautintoa samalla kun parannamme valmiuksiamme sen muistamiseksi.
”Ilman selviä segmenttejä musiikista puuttuisi muoto ja se tuntuisi loputtomalta, kaoottiselta äänivirralta. Aivan kuin lukisi tekstiä ilman välimerkkejä tai taukoja lauseiden välillä, mikä vaikeuttaisi kerronnan seuraamista”, tutkijatohtori Burunat havainnollistaa.
”Musiikillisten rajojen prosessointi auttaa meitä ymmärtämään musiikillisia rakenteita ja merkityksiä.”
Rajojen havaitseminen on itse asiassa taito, joka ulottuu musiikin ulkopuolelle: se vaikuttaa siihen, kuinka havaitsemme ja tulkitsemme päivittäisen elämämme eri osa-alueita, kuten puheenymmärrystä, sosiaalisen vuorovaikutuksen ohjaamista sekä monimutkaisten ohjeiden seuraamista eli kaikkia tehtäviä, joihin liittyy tiedon jakaminen pienempiin osiin sen ymmärtämiseksi.
"Musiikki ei tässä suhteessa ole mitenkään erilaista: kun kuuntelemme musiikkia, aivomme tunnistavat jatkuvasti rakenteita ja ennakoivat seuraavaa vaihetta. Tämä kykymme prosessoida musiikillisia rajoja auttaa meitä ymmärtämään musiikillisia rakenteita ja merkityksiä”, Burunat jatkaa.
Tutkimuksen merkittävä piirre on myös sen ainutlaatuinen lähestymistapa fraasien välisten siirtymien tarkasteluun. Tutkimuksessa pyrittiin simuloimaan mahdollisimman tarkasti tosielämän olosuhteita, kun koehenkilöt kuuntelivat aitoa musiikkia eri tyylilajeista. Kuuntelukokeen aikana heiltä ei edellytetty itseraportointia, mikä teki kokemuksesta luonnollisemman ja auttoi saamaan tarkempia tuloksia.
Aivotoiminnassa selkeät vastineet musiikillisille rajoille
”Havaitsimme tutkimuksessamme selkeitä musiikillisiin rajoihin liittyviä aivojen toimintamalleja. Takimmaiset kuuloalueet valmistautuvat muutokseen, kun transitio lähestyy. Transition aikana ja sen jälkeen aivotoiminta siirtyy kuuloalueen etu- ja keskiosaan prosessoimaan uutta tietoa ja aivojen etuosissa tapahtuu huomattava deaktivoituminen”, Burunat selventää.
Kyseinen dynaaminen käsittely on samanlaista kuin se, kuinka jäsentelemme lauseita. Kuten kielen prosessoinnissa, musiikilliset fraasit aktivoivat syntaktiseen käsittelyyn ja sääntöjen havaitsemiseen osallistuvia aivoalueita.
Muusikot ja ei-muusikot prosessoivat musiikkia eri tavoin
Tutkimuksessa havaittiin myös, että muusikot ja ei-muusikot käyttävät näitä kahta aivoaluetta hieman eri tavoin. Muusikot luottavat pääosin äänten prosessointiin erikoistuneeseen piiriin, samalla kun ei-muusikot käyttävät laajempaa ja yleisempää verkostoa musiikillisten rajojen kartoittamiseen. Tämä osoittaa ihmisen aivojen poikkeuksellisen sopeutumiskyvyn siinä suhteessa, miten asiantuntemus voi muokata ja kehittää tapaa, jolla aivot käsittelevät ääniä.
Nämä tutkimustulokset laajentavat käsitystämme siitä, kuinka aivot tulkitsevat musiikkia ja korostavat asiantuntemuksen merkitystä aivojen hermotoiminnan kehittämisessä, sekä avaavat samalla mahdollisuuksia tutkia potentiaalisia musiikkiterapioita kielen ymmärtämiseksi.
Julkaisutiedot:
Burunat, I., Levitin, D., & Toiviainen, P. (2024). Breaking (Musical) Boundaries By Investigating Brain Dynamics Of Event Segmentation During Real-Life Music-Listening. PNAS.
Artikkeli on luettavissa: The Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS): https://www.pnas.org/doi/10.1073/pnas.2319459121
Mediatiedustelut, otathan yhteyttä:
Dr. Iballa Burunat
Musiikin, mielen, kehon ja aivojen tutkimuksen huippuyksikkö
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos
Jyväskylän yliopisto
Email: iballa.burunat@jyu.fi
Puhelin: +358 050 4774713
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Reetta KalliolaViestinnän asiantuntija, Humanistis-yhteiskuntatieteellinen tiedekunta
Puh:+358504335652reetta.j.kalliola@jyu.fiKuvat
![Artikkelin tutkijat Iballa Burunat, Petri Toiviainen ja Daniel Levitin](/data/images/public/69817172/70547483/cb879b92-6ee0-4485-bdb5-2c1cd6faed1f-w_240.jpg)
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Kansainvälinen ura luonnon populaatioiden sopeutumisen tutkijana toi professoriksi Jyväskylän yliopistoon2.10.2024 07:00:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston uusi professori Katja Räsänen on syventynyt tutkimaan suomalaisten vesisiirojen ja Islannin Mývatn-järvessä elävän kolmipiikin sopeutumiskykyä muuttuvaan ympäristöön. Räsänen on kerryttänyt kansainvälisiä verkostojaan ja kokemustaan ympäri maailman. Hän aloitti bio- ja ympäristötieteiden laitoksen evoluutio- ja ympäristöbiologian professorina 1.9.2024.
Mikroelektroniikan ja fotoniikan alan osaajille riittää kysyntää1.10.2024 06:45:00 EEST | Tiedote
Erasmus Mundus RADMEP (Radiation and its Effects on MicroElectronics and Photonics Technologies) -ohjelma tarjoaa varman työpaikan mikroelektroniikan ja fotoniikan aloilla. Yhteistutkinto-ohjelmasta vuonna 2023 valmistuneet ovat kaikki työllistyneet. Tänä syksynä valmistui 18 opiskelijaa ja suurin osa heistäkin on jo löytänyt työpaikan.
Monimuotoinen ohjelma houkutteli ennätysyleisön: Jyväskylän Tutkijoiden yössä vieraili lähes 15 000 kävijää!30.9.2024 15:13:32 EEST | Tiedote
Tutkijoiden yötä vietettiin Jyväskylän yliopistossa jälleen syyskuun viimeisenä perjantaina 27.9.2024. Tapahtumassa saatiin uusia tiede-elämyksiä, kokeiltiin itse tutkimuksen tekemistä sekä keskusteltiin innostuneiden tieteen tekijöiden kanssa. Mukana oli jälleen satoja tutkijoita eri aloilta.
Nanolle näkyvyyttä jo 20:tta kertaa!30.9.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston nanotiedekeskus järjestää jo 20. kerran kansainvälisen Nanoscience Days konferenssin Jyväskylässä välittääkseen uusinta tietoa nanotieteen ja nanoteknologian viimeisimmistä saavutuksista maailmalle. Juhlavuoden kunniaksi puhujiin kuuluu esimerkiksi kemian Nobel-palkittu Morten Meldal sekä muita kansainvälisesti tunnettuja tutkijoita. Nanotiedepäivät järjestetään 8.–9.10.2024.
Jyväskylän yliopiston kiihdytinlaboratorio on mitannut tarkempaa tietoa “maagisesta” N=50 neutronikuorisulkeumasta27.9.2024 11:00:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen tutkijat ovat saaneet uutta tietoa fyysikoiden nk. maagisen neutroniluvun 50 kuorisulkeuman vahvuudesta hopean isotooppiketjussa. Uusi tarkempi tieto ytimien ominaisuuksista toimii parempana vertailukohtana teoreettisille ennusteille ja näin varmistavat nykyisten ydinmallien tarkkuuden ja luotettavuuden.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme