Kansainvälisesti adoptoidut laajentavat kuvaa perheestä ja suomalaisuudesta
![Maarit Koskinen. Kuva: Ada Koskinen](/data/images/00645/9c4909ed-5e9c-4485-9ad2-0c135b87e513-w_720.jpg)
KM Maarit Koskinen tarkasteli väitöstutkimuksessaan kansainvälisesti adoptoitujen identiteettityötä. Tutkimus keskittyi etenkin synnyinperheen, adoptioperheen ja normatiivisen suomalaisuuskäsityksen merkityksiin adoptoitujen identiteetin neuvotteluissa.
Suomeen on vuoden 1985 jälkeen adoptoitu kansainvälisesti lähes 5000 lasta. Kansainväliset adoptiot ovat usein suljettuja adoptioita, jolloin lapsella ei ole kasvaessaan yhteyttä synnyinperheeseensä. Kansainvälisesti adoptoidut suomalaiset myös usein erottuvat fyysisiltä piirteiltään kantasuomalaisesta väestöstä, mikä altistaa heidät muun muassa erilaisille rodullistamisen kokemuksille. Koskisen väitöstutkimuksen mukaan kansainvälisesti adoptoitujen identiteetin neuvotteluissa näkyvätkin usein sekä tuntemattomaksi jäänyt synnyinalkuperä että kantasuomalaisista poikkeava ulkonäkö.
Synnyinperheen etsimisellä rakennetaan identiteettiä
Tutkimushaastatteluista kävi ilmi, että etenkin aikuisuus, adoptoitujen oma vanhemmuus ja synnyinperheen kohtaaminen olivat merkityksellisiä siirtymäkohtia adoptoitujen elämässä. Tällöin myös oman identiteetin neuvottelu aktivoitui.
Tutkimuksessa havaittiin, että osa adoptoiduista koki puutteelliset tiedot synnyinperheestä katkoksena identiteetissä, jolloin synnyinperheen etsiminen koettiin tärkeäksi identiteetin neuvottelulle ja oman elämän aikajanan rakentamiselle. Etsimistä tehtiin niin ajatuksin, mielikuvin kuin adoptioon ja omaan alkuperään liittyvää informaatiota ja synnyinperhettä konkreettisesti etsimällä.
Synnyinperheen kohtaaminen oli monelle adoptoidulle hyvin merkityksellinen kokemus ja lisäsi ymmärrystä itsestä. Perheeseen kuulumista perusteltiin tästä huolimatta enemmän hoivaan ja yhteiseen elämänhistoriaan kuin biologiseen sukulaisuuteen perustuvana. Yhteenkuuluvuutta adoptioperheeseen rakensi myös adoptioon liittyvä avoin kommunikaatio.
Suomalaisuus nähdään usein valkoisuutena
Koskisen tutkimuksen mukaan suomalaisuus käsitetään yhä usein valkoisuudeksi. Tämä käy esiin siinä, miten kansainvälisesti adoptoidut kohtaavat rodullistamista, vaikka he täyttävät kaikki Suomen kansalaisuuden ja kulttuurin kriteerit. Tutkimuksessa rodullistamisen havaittiin haastavan adoptoitujen identiteetin ja hyvinvoinnin.
Vastapainoksi omaa identiteettiä neuvoteltiin vuorovaikutustilanteissa suomalaisen nimen, perheen sekä suomen kielen keinoin. Näiden suomalaisuuden ”merkkien” avulla adoptoidut saavuttivat helpommin suomalaisuuden myös ympäristön silmissä. Myös positiivinen suhde omaa erilaisuutta ja etnistä alkuperää kohtaan, identifioituminen muihin kansainvälisesti adoptoituihin sekä sosiaalinen tuki olivat keskeisiä selviytymiskeinoja. Tutkimuksen mukaan erityisesti läheinen ihmissuhteiden verkosto lievensi rodullistamisen aiheuttamaa ahdistusta.
”Kokemuksistaan huolimatta adoptoidut eivät ole voimattomia rodullistamisen uhreja eivät asetu marginaaliin, vaan he kykenevät aktiivisesti neuvottelemaan ja rakentamaan identiteettiään erilaisten selviytymisstrategioiden avulla”, Koskinen painottaa.
”Se, että adoptoidut joutuvat aktiivisesti neuvottelemaan omaa identiteettiään, antaa heille myös mahdollisuuden kartuttaa sellaista psykologista, sosiaalista ja kulttuurista pääomaa, johon meillä muilla ei ole samanlaista pakkoa, eikä näin ollen välttämättä samanlaista mahdollisuutta.”
Antirasistinen pedagogiikka mukaan opetussuunnitelmaan
Jotta käsitystä suomalaisuudesta saataisiin laajennettua, valtaväestö tulisi saada tietoisemmiksi niistä puhetavoista ja asenteista, joilla kansainvälisesti adoptoitujen ja muiden rodullistettujen ryhmien kuuluminen suomalaisuuden piiriin haastetaan.
Koskisen mukaan erityisen tärkeää olisi lisätä opettajien ja muiden kasvattajien tietoisuutta rodullistamisen ilmenemistavoista ja rodullistamisen vaikutuksista lasten ja nuorten kehittyvään identiteettiin sekä hyvinvointiin. Tämä edellyttäisi kulttuuriseen ja etniseen moninaisuuteen liittyvän opettajankoulutuksen lisäämistä sekä antirasistisen pedagogiikan liittämistä konkreettisesti osaksi valtakunnallisia opetussuunnitelmia.
Kansainvälinen adoptio laajentaa perinteistä käsitystä perheestä ja suomalaisuudesta
Kansainvälisesti adoptoitujen läsnäolo yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa uudistaa käsityksiä perheestä ainoastaan biologiseen sukulaisuuteen perustuvana suhteena ja suomalaisuudesta valkoisuutena. Sen lisäksi, että adoptoidut neuvottelevat omaa identiteettiään, neuvottelevat he myös laajemmin suomalaista kansalaisuusidentiteettiä ja käsityksiä perheistä.
”Toivottavaa olisi, että me, jotka edustamme normatiivisia perhe- ja suomalaisuuskäsityksiä, tulisimme tietoisemmiksi niistä erilaisista, usein tahattomistakin asenteista ja puhetavoista, joilla tuotamme toiseutta, ja haastamme näistä normatiivisista käsityksistä poikkeavia ihmisiä neuvottelemaan identiteettiään”, Koskinen muistuttaa.
KM Maarit Koskisen kasvatustieteen väitöskirjan "Synnyinperhe, adoptioperhe sekä normatiivinen suomalaisuuskäsitys kansainvälisesti adoptoitujen identiteetin neuvotteluissa" tarkastustilaisuus järjestetään 12.3. kello 12 alkaen. Vastaväittäjänä toimii professori Tarja Pösö (Tampereen yliopisto) ja kustoksena dosentti Marja Leena Böök (Jyväskylän yliopisto). Väitöstilaisuuden kieli on suomi. Työhön voi tutustua osoitteessa http://urn.fi/URN:ISBN:978-951-39-8549-3.
Väitöstä voi seurata osoitteessa https://r.jyu.fi/dissertation-koskinen-120321.
Lisätietoja:
Maarit Koskinen, maarit.g.koskinen@jyu.fi, puh. +358 40 805 4246
Maarit Koskinen kirjoitti ylioppilaaksi Mäkelänrinteen aikuislukiosta vuonna 1991 ja valmistui kasvatustieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2008.
Koskinen on tehnyt väitöskirjaansa Jyväskylän yliopiston kasvatustieteiden ja perhetutkimuksen tohtoriohjelmissa, yliopistonopettajan työsuhteessa sekä Jenny ja Antti Wihurin säätiön ja Konkordia-liitolta saamien apurahojen turvin. Tällä hetkellä Koskinen työskentelee yliopistonopettajana Jyväskylän yliopiston kasvatustieteiden laitoksella.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Kirke Hassinen
Viestinnän asiantuntija
kirke.m.hassinen@jyu.fi, puh. 050 462 6920
Kuvat
![Maarit Koskinen. Kuva: Ada Koskinen](/data/images/00645/9c4909ed-5e9c-4485-9ad2-0c135b87e513-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän yliopistossa järjestetään kaksi kansainvälistä konferenssia koulutusjohtamisen teemoista6.9.2024 11:00:00 EEST | Tiedote
Jyväskylässä ratkotaan yhden viikon aikana koulutusjohtamisen haasteita kahden kansainvälisen konferenssin voimin. ILRF EC -konferenssi tekee syväkatsauksen varhaiskasvatuksen johtamisen erityiskysymyksiin, kun taas sitä seuraava ENIRDELM-konferenssi keskittyy laajemmin koulutusjohtamisen ja koulutusorganisaatioiden yhteisöjen kehittämiseen. Konferenssit kokoavat yhteen asiantuntijoita yhteensä yli 20 eri maasta.
Syksyn Tiedettä kaikille -tapahtumat tarjoavat tietoa ja elämyksiä kaikenikäisille6.9.2024 09:20:49 EEST | Tiedote
Herätä uteliaisuutesi – tervetuloa saamaan uusia oivalluksia tutkitun tiedon äärelle! Osallistu yleisötapahtumiin, heittäydy keskusteluihin, kartuta taitojasi työpajoissa tai uppoudu kiehtoviin todellisuuksiin ajankohtaisissa näyttelyissä – niiden jälkeen näet maailman uusin silmin. Jyväskylän yliopiston Tiedettä kaikille -toiminta on kaikille avointa.
Kulttuuri on oikeudenmukaisen kestävyysmurroksen perusta - Kestävää kulttuuria koskevien politiikkasuositusten julkistustilaisuus5.9.2024 06:45:00 EEST | Tiedote
Ekologisesti kestävämmän yhteiskunnan ja maailman toteutuminen vaatii ennen kaikkea kulttuurista muutosta. Uudessa vertaisarvioidussa Wisdom Letters -julkaisussa “Kohti kestävää kulttuuria” esitetään päätöksentekijöille ja kansalaisyhteiskunnan käyttöön suosituksia siitä, millä tavoin kulttuuri voi tukea kestävyysmurrosta. Politiikkasuositukset julkistetaan keskiviikkona 11.9.2024 Jyväskylän yliopiston kirjastolla ja etäyhteyksin Yle Areenassa.
Rehtori Jari Ojala: Koulutustason nostoon tarvitaan hallituskaudet ylittävä suunnitelma4.9.2024 14:04:47 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston lukuvuoden 2024-2025 avajaispuhe 4.9.2024. Lukuvuoden avajaispuheessaan rehtori Jari Ojala pohti teknologiamurroksen vaikutusta työhön ja myös tulevaisuuden koulutustarpeisiin.
Korkeakoulukenttä suunnannäyttäjänä luontohaittojen hallinnassa – Turun yliopiston hiili- ja luontojalanjälki laskettu yhteistyössä Jyväskylän yliopiston kanssa4.9.2024 13:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston resurssiviisausyhteisö JYU.Wisdomin kehittämän hiili- ja luontojalanjäljen laskentamenetelmän käyttö on laajentunut korkeakoulujen kentällä. Turun yliopisto on heti Jyväskylän yliopiston jälkeen arvioinut oman hiili- ja luontojalanjälkensä. Korkeakoulut ovat merkittäviä suunnannäyttäjiä muille yhteiskunnan toimijoille omien ympäristövaikutusten huomioimisessa ja luontopositiivisuuden aikaansaamisessa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme