Kotona asuvilta ikääntyneiltä puuttuu psykososiaalista tukea – Vanhuspalveluihin tarvitaan kiireetöntä kohtaamista
![Kotihoitajien lyhyet käynnit ovat monelle vanhukselle ainoat ihmiskontaktit.](/data/images/00058/d25e7a8f-279c-4784-807c-02e5292e1f3b-w_720.jpg)
Nyt julkaistussa tutkimuksessa kysyttiin Suomessa, Itävallassa ja Sloveniassa asuvilta, apua tarvitsevilta ikääntyneiltä sekä heitä auttavilta läheisiltä millaisissa asioissa saatu apu ja palvelut ovat riittämättömiä. Tutkimuksessa aineistona oli yhteensä 104 apua tarvitsevan ikääntyneen ja häntä auttavan omaisen haastattelua.
Avun riittämättömyys liittyi henkilökohtaisen hoitosuhteen puuttumiseen kotihoidon ja muiden palvelujen työntekijöiden kanssa, sosiaalisten kontaktien ja aktiviteettien puutteeseen sekä psykososiaalisen tuen puutteeseen.
Tukitarpeet samanlaisia maasta riippumatta
– Kaikissa kolmessa maassa kotona asuvilla vanhoilla ihmisillä oli eniten riittämättömän avun ja tuen kokemuksia yksinkertaisesti siksi, että kotiin saaduissa palveluissa puuttui usein kiireetön kohtaaminen, yliopistotutkija Lina Van Aerschot kertoo. – Saadut palvelut vastasivat kyllä pääosin avun ja hoivan tarpeisiin erilaisten toimenpiteiden ja suoritteiden osalta, mutta sosiaalisten tarpeiden huomioiminen jäi usein puuttumaan.
Suomi, Itävalta ja Slovenia ovat erilaisia maita ja vanhuspalvelut on järjestetty erilaisin tavoin.
– Ihmisten tarpeet ovat kuitenkin hyvin samanlaisia kaikkialla. Tutkimuksessa mukana olleissa maissa sekä vanhat ihmiset että heidän omaisensa kärsivät siitä, että hoivapalveluissa keskitytään lähes yksinomaan fyysisiin tai käytännöllisiin asioihin eikä psykososiaalisia tarpeita huomioida, yliopistotutkija Mari Aaltonen huomauttaa.
Vastuu vanhusten hyvinvoinnista jää omaisille
– Kun palvelut eivät vastaa sosiaalisiin tarpeisiin eivätkä tarjoa tukea, keskustelumahdollisuuksia tai kohdatuksi tulemisen kokemuksia, vastuu kotona asuvien vanhojen ihmisten hyvinvoinnista, sosiaalisista kontakteista ja aktiviteeteista jää omaisille. Tämä vastuu voi olla puolisoaan tai omaa vanhempaansa hoitaville ja auttaville kaikkein kuormittavin osa hoivaa, Van Aerschot jatkaa.
Tutkijat korostavat, että pääasiallinen syy psykososiaalisen tuen puutteeseen ei ole vanhuspalvelujen työntekijöissä. He tekevät työnsä ohjeiden mukaan ja varmasti yrittävät parhaansa. Kotihoitajien ja muiden työntekijöiden vuorot ovat kiireisiä eikä aikaa jää asiakkaiden kanssa olemiseen.
Ongelman ydin on siinä, että vanhojen ihmisten kiireetön kohtaaminen tai sosiaalinen kanssakäyminen eivät tule riittävästi huomioiduiksi vanhuspalveluissa eikä aikaa ihmisten kohtaamiseen sisällytetä palveluihin tai hoitajien työhön.
Palvelujärjestelmä, hoito ja hoiva pitäisi ajatella ja järjestää uudelleen siten, että tavoitteena olisi kokonaisvaltainen vanhoista ihmisistä ja heidän tarpeistaan huolehtiminen, ei vain välttämättömien toimenpiteiden hoitaminen. Tällaisilla perustavanlaatuisilla uudistuksilla voitaisiin merkittävästi keventää omaishoitajien ja aikuisten lasten hoivavastuita.
Tutkimuksen mukaan joskus omaiset kuormittuvat hoivasta niin paljon, että heidän oma hyvinvointinsa heikentyy. Ikääntyneistä puoliso-omaishoitajista voi itse tulla avun tarvitsijoita tai aikuisten lasten mahdollisuudet omaan työuraan ja perhe-elämään joutuvat koetukselle.
Van Aerschot, L., Kadi, S., Rodrigues, R., Hrast, M. F., Hlebec, V., & Aaltonen, M. (2022). Community-dwelling older adults and their informal carers call for more attention to psychosocial needs : Interview study on unmet care needs in three European countries. Archives of Gerontology and Geriatrics, 101, Article 104672. https://doi.org/10.1016/j.archger.2022.104672
Lisätietoja:
Yliopistotutkija Lina van Aerschot, lina.vanaerschot@jyu.fi, +358408053767, Jyväskylän yliopisto
Yliopistotutkija Mari Aaltonen, mari.aaltonen@tuni.fi, +358401901674, Tampereen yliopisto
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Anitta KananenViestinnän asiantuntija
Puh:+358 40 8461395anitta.kananen@jyu.fiKuvat
![Kotihoitajien lyhyet käynnit ovat monelle vanhukselle ainoat ihmiskontaktit.](/data/images/00058/d25e7a8f-279c-4784-807c-02e5292e1f3b-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Väitös: Koneoppiminen vauhdittaa kvarkki-gluoniplasman ominaisuuksien määrittämistä (Hirvonen)30.8.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopistossa valmistuneessa fysiikan alan väitöstutkimuksessa kehitettiin raskasionitörmäysten virtausdynaamista mallintamista ja uusia koneoppimistekniikoita simulaatioiden nopeuttamista varten. Tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksen (CERN) CERN-LHC-kiihdyttimen korkean energian ydintörmäyksissä muodostuvan vahvasti vuorovaikuttavan aineen ominaisuuksien entistä tarkempaan kartoittamiseen.
Miksi juoksijat jakavat dataa lenkkeilystään muille?29.8.2024 14:42:39 EEST | Tiedote
Mediassa uutisoitiin alkuviikosta ilmiöstä, jossa kiireiset ihmiset palkkaavat toisia juoksemaan lenkkejä puolestaan sosiaalista mediaa varten. Jyväskylän yliopistossa Lauri Palsa ja Pekka Mertala ovat tutkineet liikuntaharrastajien suhdetta teknologiaan, ja ovat tunnistaneet syitä sille miksi teknologioita käytetään ja dataa jaetaan muille.
Kolme Jyväskylän yliopiston professoria valittiin Teknillisten tieteiden akatemiaan28.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Teknillisten tieteiden akatemiaan valittiin kolme Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnan tutkijaa, Heikki Karjaluoto, Tommi Kärkkäinen ja Ilkka Pölönen. TTA on suomalainen tiedeakatemia, joka pyrkii edistämään teknistieteellistä tutkimusta sekä tutkimuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä.
Päästöt vaikuttavat vesieliöiden kasvuun ja käyttäytymiseen28.8.2024 07:10:00 EEST | Tiedote
Jyväskylän yliopiston uusin tutkimus paljastaa, että kokoon kohdistuva valinta, kuten kalastusvalinta, saattaa vaikuttaa kalojen stressinsietokykyyn, joka puolestaan vaikuttaa merkittävästi kalojen kuntoon ja selviytymiseen muuttuvissa ympäristöissä. Tutkimuksessa osoitettiin, että pitkäkestoinen altistuminen mangaanisulfaatille (MnSO4), joka on yleinen yhdiste kaivosten jätevesissä, vaikuttaa haitallisesti seeprakalojen kasvuun, fysiologiaan ja käyttäytymiseen.
Päättöarvioinnin uudistus on luonut opettajan arviointityöhön jännitteitä27.8.2024 09:00:00 EEST | Tiedote
Uudistuneet arviointikriteerit peruskoulun päättöarvosanoille parantavat arvosanojen yhdenmukaisuutta ja opiskelijavalintojen oikeudenmukaisuutta. Uuden tutkimuksen mukaan uudistus on luonut opettajien arviointityöhön uudenlaisia jännitteitä.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme