Paikallaanolo aiheuttaa 1,5 miljardin euron vuotuiset kustannukset
![Paikallaanolon vuosittaiset kustannukset Suomessa /UKK-instituutti](/data/images/00933/d2775a5d-a346-4e06-9144-f997fbe4c697-w_720.jpg)
Aikuisväestön liiallinen paikallaanolo sekä reippaan ja rasittavan liikkumisen suositusta vähäisempi määrä lisäävät kroonisten kansansairauksien, kuten tyypin 2 diabeteksen ja masennuksen riskiä. UKK-instituutin koordinoiman tutkimuksen mukaan päivittäinen yhteensä yli kahdeksan tunnin istuminen, loikoilu ja makaaminen valveillaoloaikana aiheuttavat noin 1,5 miljardin euron vuotuiset kustannukset.
– Suurin yksittäinen paikallaanolon kustannus syntyy työkyvyttömyyseläkkeiden muodostamista tuottavuuden menetyksistä. Sen kustannus on lähes 700 miljoonaa euroa vuodessa, kertoo UKK-instituutin tutkija Päivi Kolu.
Terveyspalveluiden käyttö ja työikäisen väestön ennenaikaiset kuolemat aiheuttavat kumpikin noin viidenneksen paikallaanolon kustannuksista. Muita kustannusten aiheuttajia ovat sairauspoissaolot ja lääkitys. Katso liite 1 ja kuva 1.
Paikallaanolon lisäksi liikkumattomuus on yhteydessä vähintään 3,2 miljardin euron vuotuisiin kustannuksiin, kun laskelmissa huomioidaan esimerkiksi kroonisista kansansairauksista aiheutuvat terveydenhuollon kustannukset, sairauspoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet. Lisäksi laskelmissa on huomioitu liikkumattomuuden vaikutus tuloverojen menetykseen ja maksettuihin työttömyysturvaetuuksiin. Katso liite 1 ja kuva 2.
Tyypin 2 diabetes suurin kustannusten aiheuttaja
Kroonisista kansansairauksista suurin yksittäinen kustannusten aiheuttaja on tyypin 2 diabetes.
– Se on yhteydessä 72 prosenttiin paikallaanolon ja 41 prosenttiin liikkumattomuuden kustannuksista. Vuositasolla tyypin 2 diabetes aiheuttaa reilun miljardin euron kustannukset paikallaanolosta ja noin 390 miljoonan euroa liikkumattomuudesta, summaa UKK-instituutin johtaja Tommi Vasankari.
Laskelmissa on huomioitu myös tyypin 2 diabeteksen liitännäissairaudet. Katso liitteen 1 sivu 2 ja kuva 3.
Suomalaisten paikallaanolon vähentämiseen ja liikkumisen lisääntymiseen tulisi panostaa. Väestön ikääntymisen ja sairastavuuden kasvun seurauksena kustannukset nousevat vuosittain.
– Liikkumattomuuden ja paikallaanolon kustannuksia voidaan hillitä kohdentamalla liikkumiseen kannustavaa elintapaohjausta esimerkiksi tyypin 2 diabetesta ja metabolista oireyhtymää sairastaville, Vasankari korostaa.
Suomalaisen, hiljattain julkaistun intervention tulokset tukevat tämäntyyppisiä panostuksia.
Tutkimus on tehty laajassa yhteistyössä UKK-instituutin, Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun, Jyväskylän ammattikorkeakoulun Likesin ja Turun yliopiston Sydäntutkimuskeskuksen kanssa.
Tutkimuksessa on hyödynnetty lukuisia suomalaisia rekistereitä sisältäen tietoa muun muassa terveyspalveluiden käytöstä, ennenaikaisista eläkkeistä, sairauspoissaoloista sekä maksetuista työttömyysturvamaksuista. Liikuntaa ja paikallaanoloa koskevat tiedot perustuvat KunnonKartta 2017 -tutkimukseen sekä Lasten Sepelvaltimotaudin Riskitekijät (LASERI) -tutkimukseen.
Tutustu artikkeliin:
Kolu P, Kari JT, Raitanen J, et al. Economic burden of low physical activity and high sedentary behaviour in Finland. J Epidemiol Community Health Published Online First: 26 April 2022. doi: 10.1136/jech-2021-217998
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
johtaja Tommi Vasankari
UKK-instituutti
tommi.vasankari@ukkinstituutti.fi, p. 040 505 9157
tutkija Päivi Kolu
UKK-instituutti
paivi.kolu@ukkinstituutti.fi, p. 050 564 4220
LASERI-tutkimuksen osalta:
tutkijatohtori Jaana Kari
Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu
jaana.t.kari@jyu.fi, p. 040 623 4336
Kuvat
![Paikallaanolon vuosittaiset kustannukset Suomessa /UKK-instituutti](/data/images/00933/d2775a5d-a346-4e06-9144-f997fbe4c697-w_240.jpg)
Linkit
- Kuva 1: Paikallaanolon vuotuiset kustannukset kustannuslähteittäin Suomessa
- Kuva 2: Liikkumattomuuden vuotuiset kustannukset kustannuslähteittäin Suomessa
- Kuva 3: Paikallaanolon vuotuiset kustannukset sairausryhmittäin Suomessa
- Liite 1: Kaaviot ja taulukot paikallaanolon ja liikkumattomuuden vuotuisista kustannuslähteistä ja kustannuksista sairausryhmittäin Suomessa
Tietoja julkaisijasta
Tutkitusti terveellistä ja turvallista liikkumista
UKK-instituutti on terveys- ja liikunta-alalla toimiva yksityinen tutkimus- ja asiantuntijakeskus, joka sijaitsee Tampereella. UKK-instituutin tehtävänä on edistää väestön terveyttä ja toimintakykyä lisäämällä terveysliikuntaa ja vähentämällä liikkumattomuutta, liikuntavammoja ja vapaa-ajan tapaturmia.
Mittaamme säännöllisin väliajoin eri väestöryhmien fyysistä aktiivisuutta ja kuntoa. Kehitämme kustannusvaikuttavia toimintamalleja terveellisen liikkumisen edistämiseen. Ennaltaehkäisemme ja vähennämme kaatumisia sekä liikunta- ja urheiluvammoja tutkitusti tehokkailla menetelmillä. Tuotamme tietoa liikkumisen yhteiskunnallisesta merkityksestä päätöksenteon tueksi.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta UKK-instituutti
Luusto kaipaa liikettä kaiken ikää -webinaari ammattilaisille 29.5.24.5.2024 09:00:00 EEST | Kutsu
UKK-instituutti ja Luustoliitto ovat tuottaneet yhdessä uusia materiaaleja luustoa vahvistavasta liikkumisesta. Materiaaleja esitellään tunnin mittaisessa webinaarissa, joka on suunnattu erityisesti terveydenhuollon ja liikunta-alan ammattilaisille.
Tehokas harjoitusohjelma juoksuvammojen ehkäisyyn10.5.2024 08:53:08 EEST | Tiedote
Tuore tamperelaistutkimus osoitti, että aloittelevien juoksun harrastajien vammoja voidaan tehokkaasti ehkäistä lonkkaa ja keskivartaloa vahvistavalla harjoitusohjelmalla. Lihasvoimaa ja liikehallintaa kehittävä ohjelma auttoi vähentämään erityisesti juoksijoille yleisiä alaraajojen rasitusvammoja, joiden esiintyvyys oli noin puolet alhaisempi harjoitusryhmällä verrattuna venyttelyä tehneeseen ryhmään.
Uutta tieteellistä näyttöä eri urheilulajien terveyshyödyistä25.4.2024 08:37:03 EEST | Tiedote
Miljoonat ihmiset harrastavat urheilua kuntonsa ja terveytensä hyväksi. Luotettavaa tietoa harrastuksen terveellisyydestä on kuitenkin hyvin vähän. Monikansallinen tutkijaryhmä selvitti, mitä tieteellistä näyttöä on tällä hetkellä olemassa eri urheilulajien harrastamisen terveysvaikutuksista. Tutkimuskatsauksen mukaan viidellä urheilulajilla on merkittäviä myönteisiä vaikutuksia fyysiseen terveyteen.
Nuorten ja nuorten aikuisten tyypin 2 diabetes yleistynyt muuta Eurooppaa nopeammin Suomessa7.3.2024 07:01:00 EET | Tiedote
Tyypin 2 diabeteksen esiintyvyyden kasvuprosentti alle 25-vuotiailla oli Suomessa suurempi kuin missään muussa Global Burden of Disease -tutkimuksessa vertaillussa Länsi-Euroopan maassa. Esiintyvyys kasvoi Suomessa 285 % vuodesta 1990 vuoteen 2019.
Lasten ja nuorten liikkumisen LIITU-tutkimus on käynnistynyt – tutkimus toteutetaan sekä perusopetuksessa että toisen asteen oppilaitoksissa20.2.2024 08:02:35 EET | Tiedote
Lasten ja nuorten liikuntakäyttäytyminen Suomessa (LIITU) -tutkimus tuottaa sekä valtakunnallista että paikallista tietoa perusopetuksen oppilaiden ja toisen asteen opiskelijoiden liikkumisesta, paikallaanolosta ja unesta. Tutkimus on parhaillaan käynnissä useilla paikkakunnilla ympäri Suomea.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme