Tutkimus: Ärsytysastman ehkäisy ja tunnistaminen pelastaa työkyvyn
Työterveyslaitoksen Ärsytysastma-hankkeessa on laadittu konkreettisia ohjeita työterveyshuolloille ja korkean riskin työpaikoille siitä, mikä auttaa ammattiastman tunnistamista, ehkäisyä ja hoitoa. Ohjeet perustuvat kansainvälisesti laajaan tutkimusaineistoon. Suomessa altistuu arviolta tuhansia työntekijöitä hengitysteitä voimakkaasti ärsyttäville aineille, jotka voivat aiheuttaa toiminta- ja työkykyä sekä elämänlaatua heikentävän ammattiastman.
Työterveyslaitoksen mediatiedote 15.9.2023
Työterveyslaitoksen Ärsytysastma-hankkeessa selvitettiin, mitkä ovat työperäisen ärsytysastman riskitekijät, miten parhaiten ehkäistä ja tunnistaa sairautta sekä kartoitettiin sairastuneiden toiminta- ja työkykyä. Tutkimus tarjoaa kansainvälisesti merkittävää uutta tietoa, koska yhtä suurta ammattiastmaan liittyvää potilasaineistoa ei ole aiemmin analysoitu.
Teollisuuden ydinalojen ammattitauti
Ärsytysastman suurimpiin riskiryhmiin kuuluvat raskaan teollisuuden työntekijät sekä metalli-, korjaus- ja rakennustyöntekijät. Tyypillisiä altistumistilanteita ovat prosessivuodot ja aineiden palaminen tai kuumeneminen, mikä voi tapahtua pitkän ajan kuluessa tai äkillisessä onnettomuudessa.
– Jos työntekijä hengittää voimakkaasti syövyttävää ainetta, jonka pitoisuus on korkea, keuhkot voivat vaurioitua jo muutamasta hengenvedosta. Lyhyestäkin altistumisesta voi seurata vaikea astma, joka oireilee lääkehoidosta huolimatta, kertoo keuhkosairauksien ylilääkäri Irmeli Lindström.
Uudet ohjeet työpaikkojen ja työterveyshuollon yhteistyölle
Ärsytysastma-hanke paketoi työterveyshuolloille ja työpaikoille selkeää tietoa ja konkreettisia välineitä ärsytysastman tunnistamiseen, ehkäisyyn ja hoitoon. Hankkeessa syntyi kolme tulostettavaa toimintamallia.
-
Miten toimia, kun työpaikalla tai työterveyshuollossa epäillään ärsytysastmaa
-
Miten tutkia ärsytysastmaa työterveyshuollossa
-
Miten toimia poikkeustilanteessa, kuten tulipalo, prosessipäästö tai kemikaalionnettomuus
– Tiedolla on suuri merkitys ammattitaudin ehkäisyssä työpaikoilla, koska ärsytysastman tunnistaminen on vaikeaa. Valmistimme selkeät ohjeet, joita seuraamalla työterveyshuolto ja työpaikat voivat yhdessä tunnistaa vaaran paikat ja estää työntekijöiden sairastumista ärsytysastmaan, Lindström kertoo.
Lisätietoja
Irmeli Lindström, ylilääkäri, Työterveyslaitos, +358 46 851 1898, irmeli.lindstrom@ttl.fi
Katri Suuronen, vanhempi asiantuntija, Työterveyslaitos, +358 40 555 3510, katri.suuronen@ttl.fi
Satu Soini, ylilääkäri, Työterveyslaitos, +358 46 851 5858, satu.soini@ttl.fi
Tutustu
-
Työterveyslaitoksen Ärsytysastma-hankkeen loppuraportti Ärsytyksen aiheuttama astma (julkari.fi)
-
Haluatko ottaa käyttöön toimintamallit? Löydät ne Työterveyslaitoksen Aiheet-sivuilta. https://www.ttl.fi/arsytysastma
-
Terveystarkastuksen tukena voi täyttää lyhyen hengitysoirekyselyn ärsytysastmaepäilyn todentamiseksi. Kysely sisältää tulkintaosuuden. https://www.ttl.fi/teemat/tyoterveys/ammattitaudit/ammattiastma/tunnista-ja-ehkaise-arsytysastmaa-tyoterveyshuollossa#toc--terveystarkastukset-
-
Katso lyhyt, työpaikoille suunnattu video, joka kertoo miten tunnistaa vaaratilanteet ja käsitellä työssä turvallisesti vaarallisia aineita. https://youtu.be/K1_EyRXh6hM
-
Tutustu yhteistyössä Työturvallisuuskeskuksen kanssa valmistettuun suuren riskin toimialoille suunnattuun tietokorttiin. https://ttk.fi/julkaisu/nain-torjut-arsyttavien-aineiden-aiheuttamaa-astmaa/
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Juha Hietanenmediaviestinnän erityisasiantuntijaTyöterveyslaitos | Finnish Institute of Occupational Health | Arbetshälsoinstitutet
Puh:+358504773267juha.hietanen@ttl.fiPäivi Lehtomurtomediaviestinnän erityisasiantuntijaTyöterveyslaitos | Finnish Institute of Occupational Health | Arbetshälsoinstitutet
Puh:+358504156309paivi.lehtomurto@ttl.fiLinkit
Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin asiantuntija, joka tutkii, palvelee ja vaikuttaa.
Kehitämme asiakkaidemme kanssa hyviä työyhteisöjä ja turvallisia työympäristöjä sekä tuemme työntekijöiden työkykyä. Asiakkaitamme ovat työpaikat, päättäjät, kansalaiset, työterveysyksiköt sekä muut työhyvinvointia kehittävät organisaatiot.
Visiomme on ”Hyvinvointia työstä”, sillä terveellinen, turvallinen ja mielekäs työ luo hyvinvointia. Toimipisteemme sijaitsevat Helsingissä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Henkilöstön määrä on noin 500.
Lisätietoja:
Medialle-sivulta löydät asiantuntijoiden yhteystiedot ja tiedotteemme.
Tilaa kohdennettu uutiskirjeemme suoraan sähköpostiisi.
Twitter: @tyoterveys (fi), @FIOH (en)
![Työterveyslaitoksen logo.](/data/images/public/69819005/70020527/b09004cd-3457-4a7a-a54d-1e1c6160ea98-w_780.png)
Muut kielet
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Työterveyslaitos
Sjukfrånvaron inom kommunsektorn minskar efter social- och hälsovårdsreformen och coronapandemin28.8.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
År 2023 var kommunalt anställda i genomsnitt 16,4 dagar borta från arbetet på grund av egen sjukdom. Social- och hälsovårdsreformen orsakade en stor förändring i kommunernas yrkesfördelning, så utvecklingen av sjukfrånvaron kan inte längre jämföras direkt med tidigare frånvaro. Statistiken från Keva och FPA stödjer emellertid hypotesen om en positiv utveckling.
Kunta-alan sairauspoissaolot laskussa sote-uudistuksen ja koronapandemian jälkeen28.8.2024 06:00:00 EEST | Tiedote
Vuonna 2023 kuntatyöntekijät olivat keskimäärin 16,4 päivää poissa töistä oman sairauden takia. Sote-uudistus aiheutti ison muutoksen kuntien ammattijakaumaan, joten sairauspoissaolojen kehitystä ei voi enää suoraan verrata aiempaan. Kevan ja Kelan tilastot kuitenkin tukevat oletusta myönteisestä kehityksestä.
Sickness absences in the municipal sector declining after the healthcare and social welfare reform package and the coronavirus pandemic28.8.2024 06:00:00 EEST | Press release
In 2023, municipal employees were on average 16.4 days absent from work due to their own illness. The healthcare and social welfare reform package caused a major change in the occupational distribution in municipalities, so the development of sickness absences can no longer be directly compared to previous data. However, Keva and Kela’s statistics support the assumed positive development.
Undersökning: Stresshantering betonas i en pandemiliknande kris26.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Brister i arbetsgemenskapens funktion och rättvisan i ledarskapet förutspår i sin tur att personalens redan nedsatta arbetsförmåga försämras ytterligare under en kris. Resultaten av uppföljningsundersökningen ger arbetsgivarna information om vilka saker det lönar sig att vara uppmärksam på om arbetsplatsen står inför en extern kris, till exempel en pandemi.
Tutkimus: Stressinhallinta korostuu pandemian kaltaisessa kriisissä26.8.2024 08:30:00 EEST | Tiedote
Puutteet työyhteisön toimivuudessa ja johtamisen oikeudenmukaisuudessa puolestaan ennakoivat henkilöstön jo alentuneen työkyvyn heikkenemistä edelleen kriisin aikana. Seurantatutkimuksen tulokset antavat työnantajille tietoa siitä, mihin asioihin kannattaa kiinnittää huomiota, jos työpaikkaa kohta ulkoinen kriisi, kuten pandemia.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme