Uusi tutkimus vahvistaa Levänluhdan olleen pääasiassa naisten ja lasten kalmisto
Uudessa tutkimuksessa tarkistettiin aiempia luuanalyysien tuloksia ja tulkintoja Levänluhdan aikuisten sukupuolesta ja pituudesta. Arkeologit tutkivat Levänluhdan aikuisten lonkkaluita, kalloja ja pitkiä luita.
Analyysissä käytettiin perinteisiä luuanalyysin menetelmiä, mutta uusia paremmin soveltuvia eurooppalaisia vertailuaineistoja kuin aiemmissa tutkimuksissa. Perinteisten menetelmien lisäksi tutkimuksessa käytettiin CT-skannausta, jonka avulla pitkien luiden biomekaanisia ominaisuuksia verrattiin saman aikakauden tanskalaisiin.
Tulokset osoittivat, että lonkkaluista, joista sukupuoli voidaan määrittää tarkimmin, yli 70 prosenttia kuului naisille. Samoin pitkien luiden mitat määrittivät luut pääasiassa naisiksi. Tätä tulkintaa tukivat myös pitkien luiden biomekaaniset ominaisuudet. Myös suurin osa Levänluhdasta löytyneistä kalloista muistuttaa kooltaan paremmin naisten kuin miesten kalloja.
Nykysuomalaisiin verrattuna Levänluhtaan haudatut olivat lyhyitä. Naisten keskipituus oli 155 cm ja miesten 164 cm, kun vastaavat luvut nykyisessä Suomessa ovat 167 cm ja 181 cm. Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että levänluhtalaiset ovat eläneet monipuolisella ravinnolla, eikä ole syytä olettaa, että he olisivat olleet aliravittuja.
”Levänluhdan yksilöiden on aiemmin sanottu olleen lyhyitä ja siten ehkä köyhiä tai jopa orjia. Jos kuitenkin verrataan levänluhtalaisten naisten luista saatuja pituusarvioita muiden saman ajan eurooppalaisten keskipituuksiin, niin eivät he suuresti poikkea niistä. Pitkien luiden perusteella Levänluhtaan haudattujen miesten pituus oli kyllä lyhyempi kuin aikalaisilla. Miesten määrä on kuitenkin niin vähäinen, ettei sen pohjalta kannata tehdä suurempia johtopäätöksiä keskipituudesta”, kertoo yliopistonlehtori Heli Maijanen Oulun yliopistosta.
”On todella tärkeää, että sukupuolijakaumaan saatiin vahvistus perusteellisen osteologisen tutkimuksen avulla. Tosin vasta kattava aDNA-tutkimus tulee jatkossa kertomaan yksityiskohtaisen sukupuolijakauman”, sanoo Levänluhta-projektin johtaja Anna Wessman Helsingin yliopistosta.
Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva Levänluhta on yksi tunnetuimmista esihistoriallisista kalmistoista Suomessa. Ajanjaksolla noin 350–800 jaa. haudattiin vähintään sadan ihmisen ruumiit pieneen lampeen.
Tutkimus oli osa Emil Aaltosen säätiön rahoittamaa monitieteistä Levänluhta-projektia, jossa tutkittiin Levänluhtaan haudattuja yksilöitä muun muassa DNA:n ja isotooppien avulla. Tutkimus julkaistiin lehdessä International Journal of Osteoarchaeology 31:3. Tutkimusryhmässä olivat mukana myös Kristiina Mannermaa Helsingin yliopistosta sekä Juho-Antti Junno ja Markku Niskanen Oulun yliopistosta.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Yliopistonlehtori Heli Maijanen, Oulun yliopisto, puh. 029 448 3238, sähköposti: Heli.Maijanen@oulu.fi
Projektin johtaja Anna Wessman, Helsingin yliopisto, puh. 044 570 3403, sähköposti: Anna.Wessman@helsinki.fi
Viestintäasiantuntija Tiina Pistokoski, Oulun yliopisto, puh. 040 7161 387, sähköposti: Tiina.Pistokoski@oulu.fi
Kuvat
Tietoja julkaisijasta
Oulun yliopisto on monitieteinen, kansainvälisesti toimiva tiedeyliopisto. Tuotamme uutta tietoa ja ratkaisuja kestävämmän tulevaisuuden rakentamiseksi sekä koulutamme osaajia muuttuvaan maailmaan. Tärkeimmissä yliopistovertailuissa Oulun yliopisto sijoittuu kolmen prosentin kärkeen maailman yliopistojen joukossa. Meitä yliopistolaisia on noin 17 000.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Oulun yliopisto
Alle 16-vuotiaiden kuolleisuus puolittunut Suomessa 2000-luvulla30.8.2024 06:45:00 EEST | Tiedote
Oulun yliopiston tutkimuksen mukaan alle 16-vuotiaiden lasten ja nuorten kuolleisuus laski 50 prosenttia vuosien 2005 ja 2020 välillä.
Työnjako avainasemassa elämän kehityksessä – suuremmissa muurahaisyhteiskunnissa kehittyy erilaisia työläisryhmiä29.8.2024 06:14:00 EEST | Tiedote
Aivan kuten ihmisyhteisöissä, myös muurahaisyhteiskunnissa on työnjako. Jotkut yksilöt ruokkivat poikasia, kun taas toiset ovat sotilaita, jotka suojelevat kekoa. Uusi, 794 muurahaislajia koskeva tutkimus paljastaa, että yhteiskunnan koko määrää, kehittyykö työnjako vai ei.
Oulun yliopiston ensimmäinen vastuullisuusraportti on julkaistu28.8.2024 09:40:16 EEST | Tiedote
Oulun yliopiston vastuullisuusraportissa tarkastellaan yliopiston toimintaa kestävän kehityksen ja vastuullisuuden näkökulmasta kattaen kaikki osa-alueet: tutkimuksen, koulutuksen, yhteiskunnallisen vuorovaikutuksen sekä yliopiston omat toiminnot.
Pienvesien eliöstö toipunee – hitaasti27.8.2024 06:39:00 EEST | Tiedote
Eri puolilla Pohjois-Pohjanmaata sijaitsevien turvetuotannosta poistuneiden alueiden ennallistamisen ympäristövaikutuksia arvioidaan tulevien kahden vuoden ajan. Pitkäaikaisia vaikutuksia alueiden alapuolisen vesistön ekologiseen tilaan tarkastellaan veden laadun, vesistön päällyslevien, vesimikrobien ja pohjaeläimistön seurannalla. Toimittajat voivat osallistua ennallistetuille turvetuotantoalueille tehtäville maastoretkille Iissä ja Oulussa 29.8. ja Sievissä 11.9.
Vastuullisuustestistä kilpailuetua mikro- ja pk-yrityksille26.8.2024 06:51:00 EEST | Tiedote
Uusi vastuullisuuden arviointiin tarkoitettu työkalu auttaa tukemaan mikro- ja pk-yritysten vastuullisuustyötä, ja samalla se tuottaa yrityksille kilpailuetua. Pohjois-Suomen Yrittäjyysviikolla syyskuun alussa Oulussa lanseerattava vastuullisuustesti tarjoaa yrityksille helpon tavan arvioida vastuullisuuden nykytilaa ja tunnistaa kehityskohteita sen eri osa-alueilla.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme