YM:n jätelakiehdotus vaarantaa tervettä kilpailua ja rikkoo hallitusohjelmaa
Työryhmän loppuraportissa ehdotetaan, että jätehuollossa poikettaisiin vuodenvaihteessa voimaan tulleen hankintalain kaikkia toimialoja koskevasta sidosyksikkösääntelystä. Ehdotuksen mukaan kuntien jätelaitosten osalta ei sovellettaisi markkinoilla toiminnan osalta lainkaan hankintalain euromääräistä rajaa, ja prosenttimääräinen raja nostettaisiin kaksinkertaiseksi kaikkiin muihin toimialoihin nähden.
”Käytännössä tämä tarkoittaisi, että kuntien jätelaitokset saisivat tuplasti suuremman etuoikeuden kuin millään muulla toimialalla vääristää jätealan markkinoita monopolioikeuksiensa turvin. Uskomaton ehdotus” ihmettelee toimitusjohtaja Tatu Rauhamäki Ympäristöteollisuudesta.
Kilpailun lainalaisuudet ovat jätehuollossa aivan samat kuin muillakin toimialoilla. Kunnallinen jätehuoltoyhtiö hoitaa päätehtävänään omistajakunnilleen lakisääteisiä jätehuoltopalveluja ilman kilpailutusta. Tämän merkittävän kilpailuedun turvin kuntien jätelaitokset sitten tarjoavat markkinoille palveluja, joita myös alan yksityiset yritykset tuottavat. Kilpailuneutraliteetin kannalta tämä on hyvin ongelmallista.
Hankintalaissa on perusteltu laajasti, miksi on välttämätöntä rajoittaa tällaisten ns. sidosyksiköiden myyntiä muille kuin omistajilleen. Suurikokoisen sidosyksikön liiketoiminnasta, joita kuntien jätelaitokset alueillaan poikkeuksetta ovat, viidenkin prosentin, saati nyt ehdotetun kymmenen prosentin, sallittu ulosmyynti voi tarkoittaa useiden miljoonien eurojen suuruista myyntiä markkinoille.
”Tämä oli se syy, miksi hankintalaissa katsottiin välttämättömäksi asettaa prosenttimääräisen rajan lisäksi myös euromääräinen raja. Jätehuollossa ei ole sellaisia erityispiirteitä, että jätehuollon hankintayksiköiden tulisi nauttia tältä osin erivapauksista”, korostaa Rauhamäki.
On syytä muistaa, ettei hankintalain 15 §:n sidosyksikkösääntely estä kuntayhtiötä tarjoamasta palvelujaan haluamassaan määrin myös kilpailluilla markkinoilla, jos omistajakunnat katsovat sen tarpeelliseksi. Päätösvalta on täysin kunnilla itsellään - se vaatii vain sidosyksikköasemasta luopumisen.
Voimassa olevassa jätelain 33 §:ssä säädetään kunnan velvollisuudesta järjestää jätehuolto silloin, kun jätteen haltija ei voi saada palvelua muualta palvelutarjonnan puutteen vuoksi (kunnan toissijainen velvollisuus, TSV). Tämä pykälä turvaa palveluiden saannin kaikkialla Suomessa.
Rauhamäki muistuttaa, että hankintalakiin hyväksyttiin jo eduskunnassa siirtymäkauden poikkeusjärjestely jätehuollon osalta. Enempiin erityisjärjestelyihin tai pysyviin poikkeamiin ei ole osoitettu hankintalain käsittelyn aikana eduskunnassa tai YM:n nyt työnsä päättäneen työryhmän työn aikana minkäänlaista perusteltua tarvetta.
YM:n työryhmän ehdotus rikkoo hallitusohjelman selkeää kirjausta
Hallitusohjelman mukaan jätelakia muutetaan siten, että kunnille jätelaissa annetut yksinoikeudet rajataan asumisessa syntyvään jätteeseen. Lisäksi hallitusohjelmassa on kirjaukset, joiden mukaan kilpailua estävää toimialakohtaista sääntelyä puretaan, kilpailua lisätään ja julkisia palveluja avataan yritysten kilpailulle.
”On outoa, että työryhmän loppuraportissa nyt ehdotetaan hallitusohjelmasta poiketen, että kuntien yksinoikeuksien rajausta ei toteutettaisi ja kuntien omassa toiminnassa syntyvä yhdyskuntajäte säilyisi edelleen kuntien monopolioikeuksien piirissä.”, hämmästelee Rauhamäki.
Ehdotus kuntien omassa toiminnassa syntyvän jätteen jättämisestä kuntien vastuulle heikentää mahdollisuuksia kierrätyksen lisäämiseksi sekä vähentää synergiaetuja. Kyseinen yhdyskuntajäte on yleisesti laadultaan sellaista, että se on helpommin hyödynnettävissä kuin asumisessa syntyvä jäte. Se vastaa muita kuntien vastuulta ehdotuksessa vapautuvia jätteitä kuten seurakuntien, valtion ja muiden julkishallinnollisten toiminnassa syntyvää yhdyskuntajätettä.
Toimitusjohtaja Rauhamäki korostaa, että kunnan vastuun rajaaminen hallitusohjelman mukaan asumisessa syntyvään jätteeseen selkeyttäisi jätehuollon vastuunjakoa huomattavasti. Tämä on tärkeä asia huomioiden alan riitaisuus.
Tehdyn arvioinnin mukaan kaikkien organisaatioiden siirtäminen kunnan vastuun ulkopuolelle vähentäisi tulkintaristiriitoja ja samalla myös jätehuoltoviranomaisten hallinnollista taakkaa. Yksinoikeuksien rajaaminen asumisessa syntyvään jätteeseen vahvistaisi lisäksi alan markkinoita sekä toteuttaisi hallitusohjelman muita tavoitteita yrittäjyyden, kilpailullisuuden ja kilpailuneutraliteetin vahvistamisesta.
Kuntien vastuun rajaaminen asumisessa syntyvään jätteeseen lisäisi myös kuntien omaa valinnanvapautta palveluidensa jätehuollon osalta. Tällöin ne voisivat joko kilpailuttaa palvelut tai käyttää sidosyksikkönään toimivia jätelaitoksia kyseisen jätehuollon järjestämiseen.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Toimitusjohtaja Tatu Rauhamäki, 050 521 2907, tatu.rauhamaki(at)ytpliitto.fi
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Ympäristöteollisuus ja -palvelut YTP ry on Suomessa toimivien vastuullisten ympäristöalan yritysten toimialajärjestö, joka ajaa yritysmyönteistä toimintaympäristöä, toimialan arvostuksen nostamista sekä luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Kierrätysteollisuus ry
Kaatopaikalle vietävän jätteen verotuksen kanssa ei kannata aikailla – etenkin kun otetaan huomioon valtiontalouden tilanne2.9.2024 14:52:07 EEST | Tiedote
Nyt on oikea aika päättää jäteveron laajentamisesta, kun Orpon hallitus kokoontuu alkuviikosta budjettiriiheen. Kaatopaikalle vietävän jätteen verotuksen kanssa ei tule aikailla, koska jätevero lisää valtion tuloja ja kannustaa jätteiden hyödyntämiseen.
Jäteveron laajentaminen tukisi valtiontaloutta ja ilmastotavoitteita – hallitusohjelman kirjaus otettava valmisteluun16.4.2024 15:24:15 EEST | Tiedote
Jäteverotuksen kehittäminen on kirjattu tavoitteeksi hallitusohjelmaan. Kierrätysteollisuus ry esittää, että valmistelu aloitetaan mahdollisimman pikaisesti. Jäteverotus ei pelkästään edistä ympäristöllisiä ja kiertotaloudellisia tavoitteita, vaan lisää fiskaalista verokertymää, mikä tukee valtiontaloutta.
Kierrätysteollisuus edellyttää kokonaisvaltaista selvitystä jätealan in-house-yrityksistä24.1.2024 08:51:19 EET | Tiedote
Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) on julkistanut perjantaina 19.1.2024 laajan selvityksen in-house-yhtiöstä. KKV on tehnyt vaikutusarviointia hallitusohjelmassa olevista kirjauksista in-house-yhtiöihin liittyen. Selvityksessä tarkastellaan myös laajasti kunnallisia jäteyhtiöitä, joiden yritysten liikevaihto on ollut yhteensä 379 miljoonaa euroa jo ennen lakimuutosta. Kierrätysteollisuus katsoo, että selvityksestä nousseiden jätetoimialaa koskettavien lukujen ja huomioiden perusteella jätelain II-osan korjaukseen on ryhdyttävä nopeasti.
Markkinaehtoinen kiertotalous vaatii aktiivia toimia19.9.2023 08:20:50 EEST | Tiedote
Kiertotalouden politiikkaohjauksen tulee olla pitkäjänteistä. Jakeluvelvoitteen laskun sijaan kuljetuskustannusten nousuun tulisi vaikuttaa muilla keinoin. Jäteveron laajentaminen uusiin jätelajeihin ohjaisi materiaaleja kaatopaikalta käyttöön. Kiertotalous toteutuu parhaiten markkinaehtoisesti. Myös kiertotalouden investoinnit edellyttävät sujuvaa luvitusta.
Vuoden purkuhanke Suomen suurin korjaushanke7.9.2023 12:36:38 EEST | Uutinen
Purkualan vuoden päätapahtuma kokosi yli 120 osallistujaa purkamisen kiertotalouden ja onnistuneiden purkuhankkeiden ääreen Helsinkiin. Rakennusten purkamisessa syntyy vuosittain miljoonia tonneja jätettä, ja EU tavoitteleekin purkujätteen 90 %:n kierrätysastetta, mikä tuo uusia haasteita käytännön tekijöille koko Euroopassa. Tapahtumassa palkittiin onnistuneita purkuhankkeita ja käsiteltiin purkamisen käytäntöä ja tulevaisuutta niin Suomessa kuin koko Euroopassa. Tapahtuman keynote-puhuja, kehitysjohtaja Miimu Airaksinen SRV Yhtiöistä haastoi rakentamisen kiertotalouden tekijöitä kehittämään ratkaisuja, joilla kierrätysmateriaaleista tehdään korkealaatuisempia kuin purkutyöstä talteen otetuista jätemateriaaleista.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme