Kielivaalikone avattu äänestäjille – eduskuntavaaliehdokkaat huolissaan kansalliskielten asemasta
![Kielivaalikoneen etusivu](/data/images/00906/823d9117-acc3-4b4e-b194-c673cac1b063-w_720.png)
Kielivaalikoneessa voi vastata yhteensä 28 kysymykseen ja saada suosituksia oman vaalipiirinsä ehdokkaista. Palvelu näyttää lisäksi ne kysymykset, joissa käyttäjän vastaukset eroavat eniten ehdokkaan vastauksista. Ehdokkaiden vastauksia ja kielipoliittisia vaalilupauksia voi selata myös vastaamatta kysymyksiin. Kielivaalikonetta voi käyttää sekä suomen- että ruotsinkielisenä osoitteissa kielivaalikone.fi ja valkompassomsprak.fi. Kielivaalikoneen on toteuttanut puoluepoliittisesti sitoutumaton, kansalliskielten asemaa edistävä Oma kieli ry - Eget språk rf.
Kansalliskielten asemasta huolta yli puoluerajojen – enemmistö vastanneista kannattaa tiukempaa valtion ohjausta
Kaikissa puolueissa on Kielivaalikoneen vastausten perusteella merkittävä määrä ehdokkaita, joille kansalliskielten säilyminen yhteiskunnan ensisijaisina, kaikilla elämänaloilla käytettyinä kielinä on tärkeää. He ovat myös valmiita tiukempiin valtiovallan ohjaustoimiin: 74 % tähän mennessä vastanneista ehdokkaista katsoo esimerkiksi, että kielilainsäädännön pitäisi koskea täysimääräisesti myös valtionyhtiöitä ja liikelaitoksia. 62 % vastaajista valitsisi mieluummin kielilainsäädännön tiukentamisen kuin sääntelyn purkamisen. Monet näistä ehdokkaista ovat antaneet Kielivaalikoneessa kielipoliittisen vaalilupauksen edistää suomen ja ruotsin kielen asemaa.
Osa ehdokkaista suhtautuu kuitenkin sääntelyn lisäämiseen epäillen. He korostavat esimerkiksi yritysten oikeutta käyttää markkinoinnissa ja asiakaspalvelussa haluamaansa kieltä. 35 % vastanneista ei haluaisi velvoittaa yrityksiä käyttämään palveluissaan ja markkinoinnissaan suomea tai ruotsia englannin sijaan – siitäkin huolimatta, että selvä enemmistö vastanneista ehdokkaista (84 %) pitää pelkästään englanniksi tarjottavaa asiakaspalvelua syrjivänä.
- Ollaan menossa todella haitalliseen suuntaan, jos jatketaan julkisten palveluiden yhä kattavampaa tarjoamista englanninkielisenä, patistellaan työyhteisöjä vaihtamaan työpaikan kieli englanniksi sekä annetaan kuntien ja oppilaitosten vapaasti lisätä englanninkielistä koulutusta Suomessa. Tällaisten yksittäisten päätösten summana omat kielemme kuihtuvat, koulutuksen taso heikkenee, työelämän tehokkuus kärsii sekä syntyy isoja kielivähemmistöjä, joilla ei ole yhteistä kieltä läheskään kaikkien Suomessa asuvien kanssa, sanoo Kielivaalikoneen toteuttaneen Oma kieli ry:n puheenjohtaja Marja Alkio.
– Uusilta kansanedustajilta tarvitaan nyt sekä strategialinjauksia että rohkeutta asettua omien kieltemme puolelle käytännön päätöksenteossa, toteaa Alkio.
5.3.2023 mennessä Kielivaalikoneeseen on vastannut 35 % eduskuntapuolueiden ehdokkaista. Kielivaalikoneeseen lisätään ehdokkaiden vastauksia aina vaaleihin saakka. Oma kieli ry julkaisee eduskuntavaalien jälkeen kattavan tutkimusraportin vaalikonevastauksista.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Marja AlkiopuheenjohtajaOma kieli ry – Eget språk rf
Puh:+358451364696marja.alkio@omakieli.fihttps://omakieli.fiKuvat
Linkit
Tietoja julkaisijasta
Otakaari 7
02150 Espoo
Oma kieli ry – Eget språk rf on v. 2022 toimintansa aloittanut, puoluepoliittisesti sitoutumaton yhdistys, joka toimii kansalliskielten aseman vahvistamiseksi suomalaisten ja Suomessa asuvien yhteisinä kielinä ja yhteiskunnan ensisijaisina kielinä. Yhdistys arvostaa jokaisen yksilön ja kieliyhteisön oikeutta käyttää omaa äidinkieltään. Yhdistys kannattaa monipuolista ja korkeatasoista vieraiden kielten opetusta sekä valtiovallan tukea kotoperäisille vähemmistökielille. Yhdistys on saanut Kielivaalikoneen toteuttamiseen rahoitusta Suomen Kulttuurirahastolta.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Oma kieli ry
Kansalliskielibarometri vahvistaa: suomalaiset eivät hyväksy englannin nostoa yleiskieleksi koulutuksessa, palveluissa ja työelämässä9.4.2024 18:27:23 EEST | Tiedote
Oma kieli ry:n toteuttaman Kansalliskielibarometrin toinen osa on julkaistu. Kyselytutkimuksessa on selvitetty suomalaisten asenteita englannin kielen käyttöön koulutuksen, julkisten ja yksityisten palveluiden sekä työelämän kielenä. Suomalaiset pitävät englannin kielen nostoa yleiseksi käyttökieleksi suomen ja ruotsin rinnalle haitallisena ja epätoivottavana. Esimerkiksi pelkästään englanninkielisenä tarjottava asiakaspalvelu yksityisissä yrityksissä saa täystyrmäyksen: 86 % vastaajista pitää erittäin tai melko tärkeänä, että Suomessa palvelua saa aina suomeksi tai ruotsiksi, paikkakunnasta riippuen.
Presidenttiehdokkaista kuusi kertoi kantansa yhteiskunnan englanninkielistymiseen – kukaan heistä ei halua Suomea, jossa eletään englanniksi23.1.2024 14:52:54 EET | Tiedote
Oma kieli ry kysyi presidenttiehdokkaiden näkemyksiä suomalaisessa yhteiskunnassa käynnissä olevasta englanninkielistymiskehityksestä. Kuusi ehdokasta kertoi kyselyssä kantansa. He olivat Mika Aaltola, Sari Essayah, Pekka Haavisto, Jussi Halla-aho, Harry Harkimo ja Olli Rehn. Li Andersson, Alexander Stubb ja Jutta Urpilainen eivät vastanneet kyselyyn. Kyselyyn vastanneista ehdokkaista kukaan ei halua, että Suomesta rakennetaan maa, jossa voi elää englanniksi.
Kansalliskielibarometri 2023: Suomalaiset arvostavat kansalliskieliä suomalaisen yhteiskunnan yhteisinä kielinä4.12.2023 07:07:00 EET | Tiedote
Suomalaiset arvostavat kansalliskieliä suomalaisen yhteiskunnan yhteisinä kielinä. Tämä selviää Oma kieli ry:n yhdessä tutkimuslaitos Kantar Publicin kanssa toteuttamasta Kansalliskielibarometri 2023 -mielipidetutkimuksesta. Suomen tai ruotsin kielen osaaminen nähdään tärkeänä osana suomalaisuutta. Selkeä enemmistö vastaajista pitää englannin kielen lisääntyvää käyttöä esimerkiksi koulutuksessa, työelämässä sekä julkisissa ja yksityisissä palveluissa haitallisena.
Kansalliskielet tarvitsevat valtiovallan tukea – Oma kieli ry:n hallitusohjelmatavoitteet julkaistu19.5.2023 07:34:00 EEST | Tiedote
Suomessa on käynnissä voimakas englanninkielistymiskehitys. Englanninkielistä koulutusta on merkittävästi lisätty, julkisia palveluita järjestetään yhä laajemmin myös englanninkielisenä ja monet yritykset tarjoavat asiakkailleen palvelua ainoastaan englanniksi. Jos näin jatketaan, rakennetaan Suomea, jossa englannin kieli vähitellen nousee yleiseksi käyttökieleksi kansalliskielten rinnalle tai ohi, perustuslain vastaisesti. Oma kieli ry on julkaissut kansalliskielten aseman vahvistamiseksi hallitusohjelmatavoitteensa, joissa ehdotetaan mm. suunnanmuutosta korkeakoulujen kielipolitiikkaan.
Valkompassen om språk har öppnats för allmänheten – nationalspråkens ställning bekymrar riksdagskandidaterna6.3.2023 10:26:16 EET | Tiedote
Nationalspråkens ställning och det att engelska används allt oftare i stället för finska eller svenska i Finland bekymrar riksdagskandidaterna. Är det viktigt att alla som bor permanent i Finland kan finska eller svenska? Diskriminerar kundservice som endast erbjuds på engelska personer vars kunskaper i engelska är otillräckliga eller obefintliga? Behöver vi öka andelen engelskspråkig utbildning i Finland? Dessa och andra språkpolitiska frågor har hittills besvarats av 683 riksdagskandidater i den nya Valkompassen om språk.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme