Kansalliskielibarometri 2023: Suomalaiset arvostavat kansalliskieliä suomalaisen yhteiskunnan yhteisinä kielinä
Suomalaiset arvostavat kansalliskieliä suomalaisen yhteiskunnan yhteisinä kielinä. Tämä selviää Oma kieli ry:n yhdessä tutkimuslaitos Kantar Publicin kanssa toteuttamasta Kansalliskielibarometri 2023 -mielipidetutkimuksesta. Suomen tai ruotsin kielen osaaminen nähdään tärkeänä osana suomalaisuutta. Selkeä enemmistö vastaajista pitää englannin kielen lisääntyvää käyttöä esimerkiksi koulutuksessa, työelämässä sekä julkisissa ja yksityisissä palveluissa haitallisena.
![Kansalliskielibarometri 2023, Osa 1](/data/images/public/69819924/70067164/57d26d05-1f3e-45a3-8d22-cd53ee7e9e06-w_720.png)
KANSALLISKIELIBAROMETRIN TAUSTA
Kansalliskielten asemasta ja englannin kielen lisääntyneestä käytöstä suomalaisessa yhteiskunnassa on käyty vilkasta julkista keskustelua jo vuosia. Kielitieteilijät ja muut asiantuntijat ovat esittäneet huolensa suomen ja ruotsin kielen asemasta englannin kielen vallatessa alaa suomalaisen yhteiskunnan kolmantena yleiskielenä. Valtiovallan toimesta onkin mm. käynnistetty useita asiantuntijaselvityksiä kansalliskielten ja englannin kielen aseman osalta.
Vieraan kielen nouseminen omien kieltemme rinnalle yleiseksi käyttökieleksi on merkittävä yhteiskunnallinen ilmiö, jonka strateginen ohjaaminen on valtiovallan tehtävä. Kielipolitiikan suunnan määrittelyssä kansalaismielipide ansaitsee tulla kuulluksi, mutta tähän mennessä kattavaa tietoa suomalaisten kielipoliittisista asenteista ei tältä osin ole ollut käytettävissä. Nyt ensimmäistä kertaa toteutetun Kansalliskielibarometrin tuottamaa tietoa suomalaisten asenteista voidaan hyödyntää sekä kielipoliittisessa strategiatyössä että arvioitaessa sellaisia yksittäisiä päätöksiä, joilla on vaikutusta englanninkielistymiskehitykseen Suomessa.
KESKEISET HAVAINNOT
Suomalaiset pitävät suomen tai ruotsin kielen osaamista oleellisena osana suomalaisuutta, ja haluavat, että suomalainen yhteiskunta toimii ensisijaisesti suomeksi ja ruotsiksi. Suomalaisista 85 % pitää tärkeänä, että kaikki suomalaiset ja Suomessa pysyvästi asuvat osaavat suomea tai ruotsia.
Suurin osa suomalaisista kannattaa kansalliskielten aseman vahvistamista. 72 % suomalaisista uskoo, että koulutuksen laatu yliopistoissa ja korkeakouluissa laskee, jos opetuskielenä käytetään enemmistölle vierasta kieltä. 85 % suomalaisista haluaa yritysten käyttävän ensisijaisesti suomea tai ruotsia kuluttajille tarjottavissa palveluissa.
Suomalaiset uskovat, että maahanmuuttajien suomen tai ruotsin kielen oppiminen hidastuu merkittävästi, mikäli julkiset palvelut tarjotaan kattavasti englanninkielisinä. Tätä mieltä on 72 % vastaajista.
Suomalaiset ajattelevat lähes yksimielisesti, että suomen tai ruotsin kielen oppiminen edistää kotoutumista – 91 % on tätä mieltä. Kansalliskielten puhujilla on tässä myös tärkeä rooli: selkeä enemmistö eli 67 % vastaajista on sitä mieltä, että maahanmuuttaneiden kanssa tulisi pyrkiä puhumaan ensisijaisesti suomea tai ruotsia.
Suomalaisten suuri enemmistö iästä, sukupuolesta, asuinpaikasta, koulutuksesta ja puoluekannasta riippumatta asettuu vastauksissaan tukemaan kansalliskieliä yhteisinä kielinämme ja vastustaa englannin kielen nostamista yleiseksi käyttökieleksi Suomessa. Esimerkiksi 70 % on sitä mieltä, että Suomesta ei pitäisi luoda kuvaa maana, jossa voi elää englanniksi.
TIETOA KANSALLISKIELIBAROMETRIN TOTEUTUKSESTA
Kansalliskielibarometri 2023 julkaistaan kolmessa osassa vuoden loppuun mennessä. Sen ensimmäinen osa, Kansalliskielet ja englanti, tarjoaa 14 kysymyksen laajuisen yleiskatsauksen aiheeseen. Kyselytutkimus on toteutettu yhteistyössä tutkimuslaitos Kantar Publicin (nyk. Verian) kanssa. Tutkimusaineistona on Kantar Publicin internetpaneelissa toteuttama kysely yli 18-vuotiaille mannersuomalaisille. Vastaajia oli 1338. Aineisto edustaa ja on painotettu vastaamaan väestöä kyseisessä ikäryhmässä sukupuolen, vastaajan kielen ja suuralueiden mukaan.
Kansalliskielibarometri toteutetaan Suomen Kultturirahaston ja Svenska kulturfondenin tuella.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Marja AlkiopuheenjohtajaOma kieli ry – Eget språk rf
Puh:+358451364696marja.alkio@omakieli.fihttps://omakieli.fiKuvat
![Kansalliskielibarometri 2023, Osa 1](/data/images/public/69819924/70067164/57d26d05-1f3e-45a3-8d22-cd53ee7e9e06-w_240.png)
Liitteet
Linkit
Oma kieli ry – Eget språk rf
Oma kieli ry – Eget språk rf on v. 2022 toimintansa aloittanut, puoluepoliittisesti sitoutumaton yhdistys, joka toimii kansalliskielten aseman vahvistamiseksi suomalaisten ja Suomessa asuvien yhteisinä kielinä ja yhteiskunnan ensisijaisina kielinä.
Yhdistys arvostaa jokaisen yksilön ja kieliyhteisön oikeutta käyttää omia kieliään. Yhdistys kannattaa valtiovallan tukea kotoperäisille vähemmistökielille ja pitää arvokkaana monipuolista ja hyvää vieraiden kielten osaamista.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Oma kieli ry
Kansalliskielibarometri vahvistaa: suomalaiset eivät hyväksy englannin nostoa yleiskieleksi koulutuksessa, palveluissa ja työelämässä9.4.2024 18:27:23 EEST | Tiedote
Oma kieli ry:n toteuttaman Kansalliskielibarometrin toinen osa on julkaistu. Kyselytutkimuksessa on selvitetty suomalaisten asenteita englannin kielen käyttöön koulutuksen, julkisten ja yksityisten palveluiden sekä työelämän kielenä. Suomalaiset pitävät englannin kielen nostoa yleiseksi käyttökieleksi suomen ja ruotsin rinnalle haitallisena ja epätoivottavana. Esimerkiksi pelkästään englanninkielisenä tarjottava asiakaspalvelu yksityisissä yrityksissä saa täystyrmäyksen: 86 % vastaajista pitää erittäin tai melko tärkeänä, että Suomessa palvelua saa aina suomeksi tai ruotsiksi, paikkakunnasta riippuen.
Presidenttiehdokkaista kuusi kertoi kantansa yhteiskunnan englanninkielistymiseen – kukaan heistä ei halua Suomea, jossa eletään englanniksi23.1.2024 14:52:54 EET | Tiedote
Oma kieli ry kysyi presidenttiehdokkaiden näkemyksiä suomalaisessa yhteiskunnassa käynnissä olevasta englanninkielistymiskehityksestä. Kuusi ehdokasta kertoi kyselyssä kantansa. He olivat Mika Aaltola, Sari Essayah, Pekka Haavisto, Jussi Halla-aho, Harry Harkimo ja Olli Rehn. Li Andersson, Alexander Stubb ja Jutta Urpilainen eivät vastanneet kyselyyn. Kyselyyn vastanneista ehdokkaista kukaan ei halua, että Suomesta rakennetaan maa, jossa voi elää englanniksi.
Kansalliskielet tarvitsevat valtiovallan tukea – Oma kieli ry:n hallitusohjelmatavoitteet julkaistu19.5.2023 07:34:00 EEST | Tiedote
Suomessa on käynnissä voimakas englanninkielistymiskehitys. Englanninkielistä koulutusta on merkittävästi lisätty, julkisia palveluita järjestetään yhä laajemmin myös englanninkielisenä ja monet yritykset tarjoavat asiakkailleen palvelua ainoastaan englanniksi. Jos näin jatketaan, rakennetaan Suomea, jossa englannin kieli vähitellen nousee yleiseksi käyttökieleksi kansalliskielten rinnalle tai ohi, perustuslain vastaisesti. Oma kieli ry on julkaissut kansalliskielten aseman vahvistamiseksi hallitusohjelmatavoitteensa, joissa ehdotetaan mm. suunnanmuutosta korkeakoulujen kielipolitiikkaan.
Valkompassen om språk har öppnats för allmänheten – nationalspråkens ställning bekymrar riksdagskandidaterna6.3.2023 10:26:16 EET | Tiedote
Nationalspråkens ställning och det att engelska används allt oftare i stället för finska eller svenska i Finland bekymrar riksdagskandidaterna. Är det viktigt att alla som bor permanent i Finland kan finska eller svenska? Diskriminerar kundservice som endast erbjuds på engelska personer vars kunskaper i engelska är otillräckliga eller obefintliga? Behöver vi öka andelen engelskspråkig utbildning i Finland? Dessa och andra språkpolitiska frågor har hittills besvarats av 683 riksdagskandidater i den nya Valkompassen om språk.
Kielivaalikone avattu äänestäjille – eduskuntavaaliehdokkaat huolissaan kansalliskielten asemasta6.3.2023 10:26:14 EET | Tiedote
Kansalliskielten asema sekä englannin lisääntyvä käyttö suomen ja ruotsin kielen sijasta herättävät huolta kansanedustajaehdokkaissa. Onko tärkeää, että kaikki pysyvästi Suomessa asuvat osaavat suomea tai ruotsia? Onko tarpeen lisätä englanninkielisenä järjestettävää koulutusta? Syrjiikö pelkästään englanniksi tarjottava asiakaspalvelu niitä, jotka eivät osaa kovin hyvin tai lainkaan englantia? Näihin ja muihin kielipoliittisiin kysymyksiin on vastannut jo 683 eduskuntavaaliehdokasta ensimmäistä kertaa toteutettavassa Kielivaalikoneessa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme