Kansalliskielibarometri vahvistaa: suomalaiset eivät hyväksy englannin nostoa yleiskieleksi koulutuksessa, palveluissa ja työelämässä
Oma kieli ry:n toteuttaman Kansalliskielibarometrin toinen osa on julkaistu. Kyselytutkimuksessa on selvitetty suomalaisten asenteita englannin kielen käyttöön koulutuksen, julkisten ja yksityisten palveluiden sekä työelämän kielenä. Suomalaiset pitävät englannin kielen nostoa yleiseksi käyttökieleksi suomen ja ruotsin rinnalle haitallisena ja epätoivottavana. Esimerkiksi pelkästään englanninkielisenä tarjottava asiakaspalvelu yksityisissä yrityksissä saa täystyrmäyksen: 86 % vastaajista pitää erittäin tai melko tärkeänä, että Suomessa palvelua saa aina suomeksi tai ruotsiksi, paikkakunnasta riippuen.
![Kansalliskielibarometri](/data/images/public/69819924/70135299/69b65788-2b83-41f5-b8d0-bffb62250de2-w_720.png)
Kansalliskielinen koulutus päihittää monin tavoin englanninkielisen koulutuksen
Kouluissa ja varhaiskasvatuksessa järjestettävä englanninkielinen opetus ei saa suurta kannatusta: 76 % vastaajista uskoo, että äidinkielisessä opetuksessa saavutetaan paremmat oppimistulokset ja 69 % ajattelee, että vieraskielinen opetus vaarantaa äidinkielen oppimisen. 62 % vastaajista uskoo, että yksi englanninkielisen painotusopetuksen suosion syistä on halu saada lapsi hyvälle luokalle tai hyvään kouluun.
Englanninkielisenä järjestettävä koulutus nähdään koulutuksen laatua ja äidinkielen osaamista heikentävänä, epätarkoituksenmukaisena sekä syrjivänä. 72 % vastaajista uskoo, että englanninkielisenä järjestettävä ammatillinen koulutus ei edistä maahanmuuttajien työllistymismahdollisuuksia ja 69 % ajattelee, että englanninkielisenä järjestettävät koulutusohjelmat ja opinnot voivat syrjiä suomen- ja ruotsinkielisiä opiskelijoita.
Enemmistö suomalaisista katsoo, että yliopistojen ja korkeakoulujen ei pitäisi saada itsenäisesti päättää opetuskielestään, mikäli se johtaa kansalliskielisen koulutuksen vaarantumiseen. Tieteellisiä julkaisuja pitää tuottaa korkeakouluissa suomeksi ja ruotsiksi 78 %:n mielestä.
Laajat englanninkieliset julkiset palvelut haittaavat maahanmuuttajien kielenoppimista ja kotoutumista
Myös kattavat, englanninkieliset julkiset palvelut nähdään turhana ja haitallisena: 72 % uskoo, että kotimaisen kielen oppiminen viivästyy, mikäli julkiset palvelut pyritään järjestämään yhä kattavammin myös englanniksi. Kaksi kolmasosaa suomalaisista (66 %) uskoo, että olisi järkevämpää panostaa maahanmuuttajien kielen opiskeluun kuin englanninkielisten palveluiden tarjoamiseen. Peräti 88 % suomalaisista ajattelee, että on asianmukaista, että yritysten tulee toimittaa asiakirjansa viranomaisille suomeksi tai ruotsiksi.
Oikeus elää suomeksi tai ruotsiksi koetaan tärkeänä myös yksityisissä palveluissa
Yksityisten palveluiden kielen osalta suomalaisten kanta on myös yllättävän selvä: peräti 86 % suomalaisista pitää erittäin tai melko tärkeänä, että yksityisiä palveluita tarjotaan paikkakunnasta riippuen joko suomeksi tai ruotsiksi. Mukavana englannin kielen puhumisen asiakaspalvelutilanteessa kokee vain 28 % vastaajista. Viesti yksityisille palveluntarjoajille onkin selvä: kielitaidosta, koulutuksesta, iästä ja asuinpaikasta riippumatta pelkästään englanninkielisenä tarjottava palvelu ei suomalaisia miellytä ja sitä pidetään laajasti syrjivänä käytäntönä. Näin ajattelee peräti 82 % suomalaisista.
Englannin nostaminen työpaikkojen yleiskieleksi epäilyttää suomalaisia
Myös näkemykset työelämän englanninkielistämisestä ovat torjuvia. Englannin kielen käytön työkielenä nähdään tuovan lyhyellä tähtäimellä sen hyödyn, että englantia osaavan maahanmuuttajan on helpompi aloittaa töissä. Haittapuolet työkielen vaihdosta englantiin nähdään kuitenkin moninaisina ja laajoina: 84 % uskoo, että englanti työkielenä syrjii niitä, jotka osaavat englantia muita huonommin. 84 % uskoo, että vieraalla kielellä työskentely johtaa useammin virheisiin, vaaratilanteisiin ja väärinymmärryksiin. 76 % uskoo, että työntekijöiden kaikkea osaamista ei voida hyödyntää, jos työkieleksi vaihdetaan englanti.
Englannin kielen käyttöön siirtymisen nähdäänkin olevan lyhytnäköinen ratkaisu, johon ei pitäisi työpaikoilla turvautua: 69 % kaikista vastaajista ajattelee, että työpaikan käyttökieltä ei pidä vaihtaa englantiin sen vuoksi, että työpaikalle palkataan vieraskielisiä työntekijöitä.
Yhteenveto Kansalliskielibarometrin toisesta osasta
Kansalliskielibarometrin toiseen osaan sisältyy yhteensä 21 kysymystä. Vastausten perusteella voidaan todeta, että suomalaisten suuri enemmistö haluaa, että Suomessa äidinkielestä riippumatta kaikki osaavat suomea tai ruotsia ja siten kansalliskielet voivat pysyä tasa-arvoa rakentavina yhteiskunnan yleiskielinä. Englannin kielen nosto kansalliskielten rinnalle ei saa kannatusta yhdelläkään tutkituista yhteiskunnan osa-alueista. Englannin kielen käytön yleiskielenä nähdään olevan haitallista sekä maahanmuuttaneille itselleen että suomalaiselle kantaväestölle työteon tehokkuuden, koulutuksen laadun ja kustannusten näkökulmasta.
Huomionarvoista kyselytutkimuksen tuloksissa on se, että iästä, sukupuolesta, asuinpaikasta, koulutustasosta tai taloudellisesta asemasta riippumatta kaikissa ryhmissä tulokset ovat samansuuntaisia. Esimerkiksi nuorimmassakin vastaajaryhmässä (18–25-vuotiaat) 77 % vastaajista katsoo, että yksityisiä palveluita tulee tarjota Suomessa suomeksi tai ruotsiksi, paikkakunnasta riippuen.
TIETOA KANSALLISKIELIBAROMETRIN TOTEUTUKSESTA
Kansalliskielibarometri 2023 julkaistaan kolmessa osassa suomeksi ja ruotsiksi. Sen ensimmäinen ja toinen osa on nyt julkaistu. Raportteihin ja aineistoihin voi tutustua osoitteissa https://kansalliskielibarometri.fi ja https://nationalspraksbarometern.fi.
Kyselytutkimus on toteutettu yhteistyössä tutkimuslaitos Kantar Publicin (nyk. Verian) kanssa. Tutkimusaineistona on Kantar Publicin internetpaneelissa toteuttama kysely yli 18-vuotiaille mannersuomalaisille. Vastaajia oli 1338. Aineisto edustaa ja on painotettu vastaamaan väestöä kyseisessä ikäryhmässä sukupuolen, vastaajan kielen ja suuralueiden mukaan.
Kansalliskielibarometri toteutetaan Suomen Kulttuurirahaston ja Svenska kulturfondenin tuella.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Marja AlkiopuheenjohtajaOma kieli ry – Eget språk rf
Puh:+358451364696marja.alkio@omakieli.fihttps://omakieli.fiKuvat
![Kansalliskielibarometri](/data/images/public/69819924/70135299/69b65788-2b83-41f5-b8d0-bffb62250de2-w_240.png)
Linkit
Oma kieli ry
Oma kieli ry – Eget språk rf on v. 2022 toimintansa aloittanut, puoluepoliittisesti sitoutumaton yhdistys, joka toimii kansalliskielten aseman vahvistamiseksi.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Oma kieli ry
Presidenttiehdokkaista kuusi kertoi kantansa yhteiskunnan englanninkielistymiseen – kukaan heistä ei halua Suomea, jossa eletään englanniksi23.1.2024 14:52:54 EET | Tiedote
Oma kieli ry kysyi presidenttiehdokkaiden näkemyksiä suomalaisessa yhteiskunnassa käynnissä olevasta englanninkielistymiskehityksestä. Kuusi ehdokasta kertoi kyselyssä kantansa. He olivat Mika Aaltola, Sari Essayah, Pekka Haavisto, Jussi Halla-aho, Harry Harkimo ja Olli Rehn. Li Andersson, Alexander Stubb ja Jutta Urpilainen eivät vastanneet kyselyyn. Kyselyyn vastanneista ehdokkaista kukaan ei halua, että Suomesta rakennetaan maa, jossa voi elää englanniksi.
Kansalliskielibarometri 2023: Suomalaiset arvostavat kansalliskieliä suomalaisen yhteiskunnan yhteisinä kielinä4.12.2023 07:07:00 EET | Tiedote
Suomalaiset arvostavat kansalliskieliä suomalaisen yhteiskunnan yhteisinä kielinä. Tämä selviää Oma kieli ry:n yhdessä tutkimuslaitos Kantar Publicin kanssa toteuttamasta Kansalliskielibarometri 2023 -mielipidetutkimuksesta. Suomen tai ruotsin kielen osaaminen nähdään tärkeänä osana suomalaisuutta. Selkeä enemmistö vastaajista pitää englannin kielen lisääntyvää käyttöä esimerkiksi koulutuksessa, työelämässä sekä julkisissa ja yksityisissä palveluissa haitallisena.
Kansalliskielet tarvitsevat valtiovallan tukea – Oma kieli ry:n hallitusohjelmatavoitteet julkaistu19.5.2023 07:34:00 EEST | Tiedote
Suomessa on käynnissä voimakas englanninkielistymiskehitys. Englanninkielistä koulutusta on merkittävästi lisätty, julkisia palveluita järjestetään yhä laajemmin myös englanninkielisenä ja monet yritykset tarjoavat asiakkailleen palvelua ainoastaan englanniksi. Jos näin jatketaan, rakennetaan Suomea, jossa englannin kieli vähitellen nousee yleiseksi käyttökieleksi kansalliskielten rinnalle tai ohi, perustuslain vastaisesti. Oma kieli ry on julkaissut kansalliskielten aseman vahvistamiseksi hallitusohjelmatavoitteensa, joissa ehdotetaan mm. suunnanmuutosta korkeakoulujen kielipolitiikkaan.
Valkompassen om språk har öppnats för allmänheten – nationalspråkens ställning bekymrar riksdagskandidaterna6.3.2023 10:26:16 EET | Tiedote
Nationalspråkens ställning och det att engelska används allt oftare i stället för finska eller svenska i Finland bekymrar riksdagskandidaterna. Är det viktigt att alla som bor permanent i Finland kan finska eller svenska? Diskriminerar kundservice som endast erbjuds på engelska personer vars kunskaper i engelska är otillräckliga eller obefintliga? Behöver vi öka andelen engelskspråkig utbildning i Finland? Dessa och andra språkpolitiska frågor har hittills besvarats av 683 riksdagskandidater i den nya Valkompassen om språk.
Kielivaalikone avattu äänestäjille – eduskuntavaaliehdokkaat huolissaan kansalliskielten asemasta6.3.2023 10:26:14 EET | Tiedote
Kansalliskielten asema sekä englannin lisääntyvä käyttö suomen ja ruotsin kielen sijasta herättävät huolta kansanedustajaehdokkaissa. Onko tärkeää, että kaikki pysyvästi Suomessa asuvat osaavat suomea tai ruotsia? Onko tarpeen lisätä englanninkielisenä järjestettävää koulutusta? Syrjiikö pelkästään englanniksi tarjottava asiakaspalvelu niitä, jotka eivät osaa kovin hyvin tai lainkaan englantia? Näihin ja muihin kielipoliittisiin kysymyksiin on vastannut jo 683 eduskuntavaaliehdokasta ensimmäistä kertaa toteutettavassa Kielivaalikoneessa.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme