Kotimaiset juurekset ovat joulupöydän tähtiä
Joulupöytä kootaan kotimaisista herkuista. Kotimaiset juurekset ovat joulupöydän tuikkivia ja värikkäitä tähtiä, jotka sopivat perinteiseen makuun ja kokeilevaankin joulupöytään. Mehevät ja maukkaat kotimaiset juurekset tunnistat kaupan hyllyllä varmimmin Sirkkalehti-merkistä tai Hyvää Suomesta -merkistä.
![Keltainen rosolli](/data/images/public/2037/70067137/526fa8b1-8899-42be-b40f-4d9d39edaf7d-w_720.png)
Juuresfani ”jouluttaa” jo alkusyksystä lähtien
Joulu on todellista juuresten kulta-aikaa. Moni ”jouluttaja” ottaa varaslähdön jo syksyllä, kun kotimaiset juurekset alkavat nousta pellosta. Silloin nautitaan rosollia, joka onkin erinomainen lisukesalaatti läpi koko syksyn ja talven. Rosollissa pääosaa esittää punajuuri, jonka lisäksi mukaan pääsevät ainakin porkkana, sipuli ja suolakurkku, usein perunakin.
Jos rosollikausi tuli avattua jo syksyllä, saattaa pieni juureskimaran vaihtelu olla paikallaan, ettei rosolliin ehdi kyllästyä ennen aaton herkuttelua. Twistiä rosolliin saa helposti: Osan punajuuresta voi mainiosti korvata vaikkapa kauniilla keltajuurella, mutta tällöin rosolli kannattaa asetella tarjoiluvadille siten, että kaikki raaka-aineet ovat omina sektoreinaan, muuten punajuuri pääsee värjäämään kaikki muutkin ainekset heleän punaisiksi. Keltajuuren lisäksi rosolliin sopivat erinomaisesti valko- ja raitajuuri, eikä mikään estä korvaamasta porkkanaa esimerkiksi palsternakalla tai mustajuurella.
Rosollia muuten kannattaa kokeilla myös lämpimänä versiona. Hyvää on esimerkiksi paahdettu rosolli, jota varten kuoritut ja pilkotut juurekset paahdetaan uunissa napakoiksi. Tähän versioon kannattaa sipuli ja suolakurkku lisätä raakana vasta ennen tarjoilua, jolloin ne antavat särmää pehmeän paahteiselle lisukesalaatille.
Juureksilla on paikkansa myös joulun alkupalapöydässä, sillä monet kylmät kastikkeet piristyvät kotimaisen piparjuuren ärhäkästä potkusta. Piparjuurikastike maistuu oivalliselta esimerkiksi ohueksi viipaloitujen kylmien lihojen kanssa, mutta myös rosollin kanssa tarjottava kermavaahtokastike on hyvää piparjuurella piristettynä.
Tuoretta piparjuurta voi myös raastaa raa’an, graavatun tai kylmäsavustetun lohen päälle japanilaisen sashimin tyyliin. Kalapöytään graavattu lohi puolestaan saa upean punaisen pinnan, kun graavaat lohen punajuuren kanssa. Alkupalapöytään voi myös pikapikkelöidä esimerkiksi porkkanaa ja palsternakkaa raikastamaan joulupöydän tuhdimpia makuja.
Laatikkoleikin tuttu trio saa uutta seuraa
Toki juurekset maistuvat myös joulupöydän laatikoissa, joista perinteisimmät ovat huolettomat lanttu- ja porkkanalaatikko sekä perunalaatikko, jonka imeltymisen onnistuminen on monessa kodissa jokajouluinen jännitysnäytelmä. Suomalaisen ruuan ystävä keittelee porkkanalaatikkoon tarvittavan puuron ohra- tai kaurasuurimoista. Jos tuttu laatikkokolmikko kaipaa tänä jouluna vaihtelua, kokeile porkkanalaatikkoa keltaisista porkkanoista tai perunalaatikkoa violetista perunasta – tuttu maku, mutta yllättävä esillepano!
Perinteisen laatikkotrion rinnalle sopii kokeilla uudempiakin herkkuja, joista etenkin punajuurilaatikko – kenties sinihomejuustolla höystettynä – on lunastanut vakipaikkansa monessa joulupöydässä. Jotain uutta joulun laatikkoleikkiin kaipaavan kannattaa suunnata katse myös menneisyyteen ja kokeilla naurislaatikkoa. Nauris oli aikoinaan Suomen tärkeimpiä viljelyskasveja, mutta nykyään se on harmillisesti hieman unohtunut. Nauriista tulee kuitenkin aivan erinomainen laatikko joulupöytään, ja myös juurisellerin hienostuneen maanläheinen maku toimii joululaatikoissa erinomaisesti.
Muistathan, että jos joulun juureslaatikoita sattuu jäämään yli, niistä saa leivottua aivan erinomaisia sämpylöitä tai rieskoja välipäiviksi!
Juurekset yllättävät myös jälkiruokapöydässä
Juurekset kuuluvat myös joulun makeisiin herkkuihin, tosin hieman yllättävällä tavalla. Herkkujen makeus on nimittäin peräisin sokerista, ja jos sokeri on suomalaista, se on hyvin todennäköisesti peräisin sokerijuurikkaasta.
Sokerijuurikasta viljellään eteläisessä Suomessa, ja iso osa viljelystä keskittyy Lounais-Suomen alueelle. Juurikkaat kylvetään huhti-toukokuussa, ja kesän ajan ne nauttivat pitkistä aurinkoisista päivistä kasvaen ja tuottaen sokeria, joka varastoituu kasvien juureen.
Kotimaista sokeria kannattaa suosia senkin vuoksi, että sokerijuurikas on loistava maanparannuskasvi. Sokerijuurikkaiden juuret ovat pitkät, joten ne kykenevät hyödyntämään maassa olevia ravintoaineita tehokkaasti. Sokerijuurikas on myös oiva kasvi kiertoviljelyyn, joten juurikkaiden viljely viljapelloilla pitää sadot parempina, vähentää rikkakasveja ja torjuu kasvien sairauksia. Juurikkaat jalostetaan sokerituotteiksi Satakunnassa, Säkylän tehtaalla.
Sokerijuurikassato kerätään lokakuussa, joten jos olet ohikulkumatkalla ihmetellyt, mitä ihmeen kekoja pelloilla näkyy, niin kyse on todennäköisesti sokerijuurikkaan sadonkorjuusta. Korjuun jälkeen juurikkaat matkaavat sokeritehtaille jalostettavaksi. Yhteen kiloon sokeria tarvitaan noin 14 sokerijuurikasta, joten ahkeralla joululeipurilla sokerijuurikkaat voivat oikeastaan muodostaa merkittävän osan joulun juuresherkuista, vaikkakin sokeriksi jalostetussa muodossa.
Katso keltaisen rosollin resepti täältä: https://www.mtk.fi/-/keltainen-rosolli
Juurisellericarpaccion resepti täällä: https://www.mtk.fi/-/juurisellericarpaccio
Tutustu suomalaisten maataloustuottajien työhön ja ajankohtaisiin uutisiin MTK:n verkkosivuilla. Muista myös seurata MTK:ta Instagramissa @mtk.ry.
Lisätietoja:
Mika Virtanen, asiantuntija, kasvikset, MTK, 040 054 4728
Antti Lavonen, asiantuntija, sokerijuurikas & peruna, MTK, 040 558 0512
Heidi Siivonen, ruokamarkkina-asiantuntija, MTK, 040 568 8802
Kuvat
![JUURISELLERICARPACCIO](/data/images/public/2037/70067137/c580b6cd-cdf9-4e57-8e05-e62a2fedadfc-w_240.jpg)
![Puolukoita](/data/images/public/2037/70067137/bbcc2666-5860-4daa-90a3-a704008b0ffc-w_240.jpg)
![Suolakurkkuja](/data/images/public/2037/70067137/3d2dfd08-f8b8-4d85-9ef9-e27a0d43f79e-w_240.jpg)
![Keltainen rosolli](/data/images/public/2037/70067137/d582c3c8-51ac-47c8-8269-0d60a7b251c7-w_240.jpg)
![JUURISELLERICARPACCIO](/data/images/public/2037/70067137/405d44fd-117f-4c12-9277-9f011dec76f2-w_240.jpg)
![Suolakurkkuja ja muita keltaisen rosollin aineksia](/data/images/public/2037/70067137/e94afdb8-c644-45a2-863c-416e36e71eaa-w_240.jpg)
![Juuriselleri](/data/images/public/2037/70067137/aeb74e48-33ec-49c2-9902-eb8df5249a3c-w_240.jpg)
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry
Kotimaiset pensaspavut ovat alkusyksyn sesonkiherkku vailla vertaa29.8.2024 15:20:59 EEST | Tiedote
Kotimaisia pensaspapuja on saatavilla vain lyhyen ajan elokuun lopusta syyskuun alkuun, ja ne ovat herkullisimmillaan juuri nyt tuoreena. Vaikka pensaspavun viljelyala on Suomessa pieni, sen maku ja laatu ovat vertaansa vailla, ja lähes artesaaniviljelynä tuotetut pavut poimitaan käsin tarkkaan valikoituina juuri oikean kokoisina ja tasalaatuisina.
MTK: Luontoarvot osaksi metsänhoitoyhdistysten puukauppojen kilpailutusta28.8.2024 12:14:48 EEST | Tiedote
Suomussalmen raakkujoella tapahtunut luontotuho on saanut eri metsäalan organisaatiot arvioimaan kriittisesti palveluitaan ja toimintatapojaan. Keskustelussa metsänomistajan rooli puukaupassa ja puun korjuussa on jäänyt taka-alalle. MTK:n metsäjohtokunnan mielestä metsäyhtiöiden sitoumukset esimerkiksi nykyistä leveämpiin suojavyöhykkeisiin ovat oikeansuuntaisia, mutta niiden kustannukset eivät saa jäädä vain metsänomistajien kontolle. ”Luontoarvot on syytä ottaa osaksi puukauppaa. Tämä tapahtuu siten, että metsähoitoyhdistykset tuovat luontoarvojen hinnoittelun osaksi puukauppojen kilpailutusta”, kertoo MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila.
Maatalouden vähähiilisyystiekartan päivitys on julkaistu – ”Merkittävä suunnannäyttäjä koko toimialalle”20.8.2024 13:02:28 EEST | Tiedote
MTK ja SLC julkaisivat maatalouden vähähiilisyystiekartan päivitetyt skenaariot ja arviot päästövähennyksistä tiistaina 20. elokuuta. Päivitykset perustuvat vuoden 2020 ilmastotiekarttatyöhön. Tiekartan selvityksestä on vastannut Luonnonvarakeskus.
Ohjelmajulki: MTK:n ja SLC:n maatalouden vähähiilisyystiekartan julkistustilaisuus 20.8. kello 12:0015.8.2024 13:40:02 EEST | Tiedote
Tervetuloa seuraamaan MTK:n ja SLC:n maatalouden vähähiilisyystiekartan julkistustilaisuutta. Tilaisuus on seurattavissa etäyhteyksin tiistaina 20. elokuuta kello 12:00 alkaen. Tutustu ohjelmaan alta.
MTK:n Tiirola: Metsätilan liittäminen yhteismetsään on isänmaallinen vaihtoehto10.8.2024 19:00:00 EEST | Tiedote
Tässä maailmanajassa isänmaan maankamaran omistajuudella on myös turvallisuusnäkökulma, muistutti MTK:n metsävaltuuskunnan puheenjohtaja Mikko Tiirola puheessaan metsänhoitoyhdistys Päijät-Hämeen metsäiltamissa lauantaina.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme