Miten aktiivisesta ikääntymisestä puhutaan Suomessa ja miten aktiivisuus muuttuu elämän aikana?
Ikääntyvä väestö ja sen mukanaan tuomat haasteet ovat herättäneet paljon keskustelua. Ratkaisujen löytämiseksi painotetaan usein ikääntyneiden omaa vastuuta. Heiltä odotetaan muun muassa pidempiä työuria, terveellisiä elämäntapoja ja osallistumista läheistensä hoivaan.
![](/data/images/public/69817172/70432036/8a26b15b-6d2a-4c52-931d-aad2a6773391-w_720.jpg)
YTM Hilla Kiuru tarkastelee väitöstutkimuksessaan, miten käsitys aktiivisesta ikääntymisestä muotoutuu Suomessa. Hän selvittää, mitä aktiivisella ikääntymisellä tarkoitetaan eri yhteyksissä, millaisia esteitä ja ristiriitoja siihen liittyy, ja miten tämä vaikuttaa käsityksiimme ikääntymisestä.
Kiurun tutkimuksen aineisto koostuu Helsingin Sanomien pääkirjoitusaukeaman teksteistä, kuntien vanhuspoliittisista ohjelmista ja ikääntyneiden haastatteluista.
Tuki läheisiltä ja palveluilta avainasemassa
Tutkimuksessa ilmeni, että aktiivinen ikääntyminen voi tarkoittaa monia eri asioita, kuten työuran jatkamista, elinikäistä oppimista ja vanhenemiseen varautumista. Läheisten ja palveluiden antama apu on olennaista aktiivisuuden mahdollistamiseksi.
Aktiivisuus on perinteisesti yhdistetty varhaiseen vanhuuteen, mutta se jatkuu myös myöhäisessä vanhuudessa. Tällöin se tarkoittaa pienempää aktiivisuutta, kuten esimerkiksi rutiinien ylläpitämistä ja avustettua toimintaa.
Aktiivisen ikääntymisen eri näkökulmat
Kiuru jakoi aineistonsa neljään eri kontekstiin, joissa aktiivisuutta tuotettiin: pääkirjoitukset, politiikka, teknologia ja arki. Pääkirjoituksissa korostui työuran pidentäminen, politiikassa pitkäaikaisten palveluiden välttäminen ja kotona asuminen, arjessa taas kotona pärjäämisenä läheisten ja palveluiden avulla. Teknologian käyttö taas kannusti uuden oppimiseen ja yhteydenpitoon läheisiin ja palveluihin.
Ristiriidat ja esteet aktiivisessa ikääntymisessä
Haastatteluista kävi ilmi, että aktiiviseen ikääntymiseen liittyy myös vastustusta ikääntyvien osalta, kuten haluttomuutta käyttää teknologiaa tai jatkaa työuraa. Esteitä aktiivisuudelle voivat olla esimerkiksi heikko taloudellinen tilanne ja ikäsyrjintä. Tutkimuksessa löytyi myös ristiriitaisuuksia, esimerkiksi poliittinen aktiivisuus saattoi olla sallitumpaa jossakin yhteydessä, mutta toisessa siihen saatettiin suhtautua kriittisemmin.
Sanavalinnat muokkaavat käsitystä ikääntymisestä
On tärkeää tiedostaa, miten ikääntymisestä puhutaan. Aktiivisen ikääntymisen korostaminen voi luoda kuvan, että ikääntyminen on vain itsenäisyyttä ja toimintakykyä. Tämä saattaa jättää varjoonsa sen, että myös avun tarve kuuluu elämään. Aktiivisuus ei ole aina valinta – työuran pidentäminen tai odotus oppia käyttämään uusia teknologioita voi tuntua pakotetulta.
Palveluiden ja läheisten tuen puute voi lisätä epävarmuutta omasta pärjäämisestä. Lisäksi aktiivisuudesta puhuttaessa on tärkeää ymmärtää sen moninaisuus ja ihmisten erilaiset mahdollisuudet toteuttaa sitä.
YTM Hilla Kiurun sosiaalityön väitöskirjan " Aktiivinen ikääntyminen - diskurssin rakentuminen eri konteksteissa" tarkastustilaisuus pidetään 24.8.2024 salissa S212 alkaen klo 12.00. Vastaväittäjänä toimii professori Anu Siren (Tampereen yliopisto) ja kustoksena professori Heli Valokivi (Jyväskylän yliopisto).
Väitöstilaisuuden kieli on suomi.
Etäyhteys väitöstilaisuuteen: https://r.jyu.fi/vaitos-kiuru240824
Linkki väitösjulkaisuun: https://jyx.jyu.fi/handle/123456789/96263
Lisätietoja: Hilla Kiuru, hilla.v.kiuru@jyu.fi
Yhteyshenkilöt
Reetta KalliolaViestinnän asiantuntija, Humanistis-yhteiskuntatieteellinen tiedekunta
Puh:+358504335652reetta.j.kalliola@jyu.fiJyväskylän keskustassa sijaitsevan yliopiston kauniilla puistokampuksella sykkii monitieteinen ja moderni tiedeyliopisto – ihmisläheinen ja dynaaminen yhteisö, jonka 2500 asiantuntijaa ja 15 000 opiskelijaa etsivät ja löytävät vastauksia huomisen kysymyksiin. Jyväskylän yliopisto on ollut tulevaisuuden palveluksessa jo vuodesta 1863, jolloin suomenkielinen opettajankoulutus sai alkunsa täältä. Voimanlähteenämme on moniarvoinen vuoropuhelu tutkimuksen, koulutuksen ja yhteiskunnan välillä. Vaalimme tutkimuksen ja koulutuksen tasapainoa sekä ajattelun avoimuutta – sytytämme taidon, tiedon ja intohimon elää viisaasti ihmiskunnan parhaaksi. www.jyu.fi
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Jyväskylän yliopisto
Väitös 30.8.2024: Immuunisolujen tiheys ja sijainti vaikuttavat suolistosyöpäpotilaan ennusteeseen (Elomaa)26.8.2024 08:38:49 EEST | Tiedote
FM Hanna Elomaa tutki väitöskirjassaan immuunisolujen merkitystä suolistosyövässä sekä kartoitti immuuni- ja syöpäsolujen välisiä vuorovaikutussuhteita. Saadut tulokset edistävät suolistosyöpäpotilaan ennusteen arviointia ja voivat auttaa uusien syöpähoitojen kehittämisessä.
Hae syksyn yhteishaussa Jyväskylän yliopistoon – aloita IT-opinnot jo tammikuussa!26.8.2024 07:05:00 EEST | Tiedote
Syksyn yhteishaku tarjoaa mahdollisuuden hakea viiteen eri tutkinto-ohjelmaan Jyväskylän yliopistossa. Yhteishaun hakuaika on auki Opintopolku.fi -palvelussa 28.8.−11.9.2024, ja koulutukset alkavat tammikuussa 2025.
Eettiset haasteet uhkana työhyvinvoinnille terveydenhuollossa ja opetusalalla23.8.2024 07:30:00 EEST | Tiedote
Intensiivistyvä työelämä aiheuttaa terveydenhuollossa ja opetusalalla eettisiä haasteita, jotka voivat heikentää alojen työntekijöiden työhyvinvointia. Eettisesti haastavat tilanteet kuormittavat ja vaivaavat terveydenhuollon työntekijöiden omaatuntoa, kun taas opetusalalla hankalat tilanteet uuvuttavat ja vaikeuttavat työstä irtaantumista. Väitöskirjatutkija Mikko Taipaleen mukaan näillä aloilla tarvitaan enemmän resursseja, jotta työntekijät voisivat paremmin ja pystyisivät tekemään työtään eettisesti kestävällä tavalla.
Väitöskirja: Eläinten moraalinen asema islamilaisessa filosofiassa20.8.2024 13:50:24 EEST | Tiedote
MA Behnam Khodapanahin väitöskirja tutkii, miten eläimiä tarkastellaan ja arvostetaan islamilaisessa filosofiassa. Keskiössä on kaksi merkittävää muslimifilosofia, Avicenna (980–1037 jaa.) ja Mullā Ṣadrā (1572–1635/6 jaa.). Vertaamalla heidän ajatuksiaan nykyaikaisen eläinetiikan kanssa, Khodapanah haluaa selvittää, mitä nämä vanhat näkemykset voivat kertoa meille eläinten oikeudenmukaisesta kohtelusta tänä päivänä
Vanhemmuuteensa liittyviä huolia kokevat isät hankkivat epätodennäköisemmin toisen lapsen20.8.2024 10:45:00 EEST | Tiedote
OneChild-tutkimushanke tutki suomalaisten esikoisvanhempien vanhemmuuteensa liittyvien huolien yhteyttä toisen lapsen syntymän todennäköisyyteen. Tuloksien mukaan vanhemmuuteen liittyvien huolten kasautuminen isillä oli yhteydessä pienempään todennäköisyyteen saada toinen lapsi. Äideillä vastaavaa yhteyttä ei havaittu.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme