Suomen itsemurhaluvut edelleen Pohjoismaiden synkimmät
Suomessa tehdään vuosittain noin 750 itsemurhaa, mikä on yli kolme kertaa enemmän kuin tieliikennekuolemia. Oikeilla toimilla itsemurhia pystytään vähentämään.
![Farkkupaitainen käsi nojaa puunrunkoon.](/data/images/public/1863/70475403/c1be8071-331f-4686-8a9d-43bf5b11e3eb-w_720.jpg)
Itsemurhien määrä on saatu puolittumaan 90-luvulta lähtien, mutta itsemurhakuolleisuus on Suomessa edelleen 20 prosenttia korkeampi kuin muissa Pohjoismaissa.
Eniten itsemurhia tehdään Suomessa Pohjois-Pohjanmaalla ja Itä-Suomessa. Useimmin itsemurhan tekee edelleen keski-ikäinen mies, mutta viime vuosina nuorten naisten itsemurhakuolleisuus on hieman noussut.
Lisäksi itsemurha-ajatukset kaikkien suomalaisten keskuudessa ovat luultua yleisempiä ja yleistyneet. Vuonna 2022 joka kymmenes aikuinen on kokenut itsemurha-ajatuksia ja alle 50-vuotiaista jopa joka kahdeksas.
MIELI ry:n kriisitoimintojen johtaja Sanna Vesikansan mukaan itsemurhien ehkäisytyössä tarvitaan pitkäjänteisyyttä, laaja-alaisuutta ja näyttöön perustuvien menetelmien systemaattista hyödyntämistä. Jokaisen hyvinvointialueen tulisi perustaa itsemurhien ehkäisytyöryhmä, jossa eri viranomaiset, kuntatoimijat ja kolmas sektori ovat edustettuina.
”Hyvinvointialueiden resurssipula on todellinen ongelma, mutta itsemurhien määrää on pystytty aiemminkin alentamaan myös hankalissa taloustilanteissa, esimerkiksi 1990-luvulla lama-aikaan”, Vesikansa toteaa.
Itsetuhoiset yhteydenotot kasvussa
MIELI ry:n Kriisikeskuksissa, Kriisipuhelimessa, chateissa ja verkkokohtaamisissa itsetuhoisuus on puheissa yhä useammin. Toiminnot ruuhkautuvat, kun keskustelun tarpeeseen ei vastata riittävän monissa muissa paikoissa.
Kesällä 2024 itsetuhoisia puheluita tuli Kriisipuhelimeen keskimäärin 18 vuorokautta kohden, kun vastaava luku kesällä 2023 oli 16 puhelua. Vuonna 2019 näitä puheluja tuli keskimäärin 9. Huolestuttavaa on, että samaan aikaan suomalaisten kokema stressi ja psyykkinen kuormittuneisuus ovat lisääntyneet.
”On hyvä, että itsetuhoisuudesta ja itsemurhista puhutaan enemmän ja avoimemmin. Yhteiskunnassa vaan pitäisi olla enemmän resursseja vastata keskustelun tarpeeseen”, sanoo MIELI ry:n itsemurhien ehkäisykeskuksen päällikkö Marena Kukkonen.
”Itsemurhien ehkäisy ei ole vain terveydenhuollon tehtävä, vaan jokainen voi mahdollisuuksiensa mukaan tukea ja auttaa silloin, kun kohtaa itsetuhoisuutta ympärillään”, Kukkonen jatkaa.
MIELI ry:n kriisitoiminnoissa itsetuhoisten yhteydenottojen määrä on noussut koko viime vuosikymmenen, mutta suuri hyppäys tapahtui pandemian alettua.
”Itsetuhoisuusajatukset ovat luultua yleisempiä eikä niitä pidä säikähtää. Ajatuksista ja puheista on vielä pitkä matka tekoon. Itsemurhia voi ja pitää ehkäistä. Apua on saatavilla ja itsemurhien ehkäisytyö on monipuolistunut ajan saatossa. Tätä työtä pitää vaan pitkäjänteisesti jatkaa ja kehittää edelleen”, Kukkonen painottaa.
Kansainvälistä Itsemurhien ehkäisypäivä vietetään 10. syyskuuta. Päivän tavoitteena on lisätä tietämystä itsemurhista, levittää tietoa ja vähentää itsemurhiin liittyvää stigmaa. Ennen kaikkea päivän tarkoituksena on tuoda esille sanomaa siitä, että itsemurhia voidaan ehkäistä, itsetuhoisiin ajatuksiin on saatavissa apua ja itsemurhasta voidaan puhua turvallisesti. Jokainen meistä voi kysyä kysymyksen, joka voi pelastaa ihmishengen, #mitäkuuluu: mieli.fi/mitakuuluu
Pyydämme, että aihetta käsittelevien juttujen yhteydessä jaettaisiin myös tietoa siitä, mistä apua on saatavilla:
- Kriisipuhelin päivystää suomeksi 24/7 numerossa 09 2525 0111.
- Kriisikeskukset ympäri Suomen antavat keskusteluapua kasvokkain, etäyhteyksin ja ryhmissä maksutta ja ilman lähetettä.
- Netissä keskusteluapua tarjoavat MIELI Kriisichat ja nuorille suunnattu Sekasin-chat.
- Itsemurhien ehkäisykeskukset Helsingissä ja Kuopiossa auttavat itsemurhaa yrittäneitä ja heidän läheisiään.
Lisätiedot:
Marena Kukkonen
Itsemurhien ehkäisykeskuksen päällikkö, MIELI ry
040 669 3070
Sanna Vesikansa
Kriisitoimintojen johtaja
040 745 9586
Jutta Kajander
Viestinnän asiantuntija
040 8014429
jutta.kajander@mieli.fi
Tiedotteen lähteet: Sotkanet, Tilastokeskuksen kuolinsyytilasto 2023, THL:n Terve Suomi -tutkimus 2022-2023
Avainsanat
Liitteet
MIELI Suomen Mielenterveys ry tekee työtä mielenterveyden edistämiseksi ja ongelmien ehkäisemiseksi. MIELI ry puolustaa kaikkien yhtäläistä oikeutta hyvään mielenterveyteen. Järjestö koordinoi valtakunnallisen kriisikeskusverkoston toimintaa sekä edistää lasten, nuorten, työikäisten ja ikääntyneiden mielenterveyttä ja mielen hyvinvointia.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta MIELI Suomen Mielenterveys ry
Hyvinvointialueiden kesäruuhka valuu MIELI ry:n kriisityöhön29.8.2024 01:00:00 EEST | Tiedote
Julkisen sektorin kesäloma-aika näkyi jälleen avun tarvitsijoiden suurena määränä MIELI Kriisipuhelimessa ja Kriisikeskuksissa eri puolilla Suomea. Yhteydenottajien tilanteet ovat entistä vaikeampia. Jopa akuutisti itsemurhaa yrittäneitä käännytetään päivystyksistä ja neuvotaan ottamaan yhteyttä järjestön kriisiapuun.
MIELI ry: Budjettiriihessä on haettava säästöjä mielenterveyskustannuksista27.8.2024 11:35:24 EEST | Tiedote
Mielenterveyshäiriöt ovat Suomen suurin kansanterveyshaaste, joka koskee kaikenikäisiä. Väestöryhmistä heikoin tilanne on nuorilla ja nuorilla aikuisilla. Mielenterveyssyistä johtuvat sairauspoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet ovat jatkaneet kasvuaan, ja mielenterveyden haasteilla on merkittäviä talousvaikutuksia. Toimet mielenterveysongelmien vähentämiseksi ovat keskeisiä julkisen talouden tasapainottamiseksi ja työllisyysasteen nostamiseksi.
Köyhyys murentaa mielenterveyttä – talousvaikeuksissa olevien perheiden tukea parannettava13.8.2024 01:00:00 EEST | Tiedote
Toimeentulo-ongelmat kuormittavat mielenterveyttä ja niillä on suora vaikutus myös lapsiin. Elinkustannusten nousun lisäksi sosiaaliturvan leikkaukset lisäävät pienituloisten ahdinkoa. Perheet tarvitsevat systemaattisempaa tukea, jotta lapsiperheköyhyyden ja ylivelkaantumisen vaikutuksia voidaan vähentää. Yksi ratkaisu olisi talousneuvola, jossa tarjottaisiin myös mielenterveyspalveluja.
Mielenterveyshaasteet kärjistyvät: Hyvinvointialueilla tarvitaan järjestöyhteistyön vahvistamista25.6.2024 03:00:00 EEST | Tiedote
MIELI ry kysyi kriisityössä ympäri Suomen työskenteleviltä, saavatko apua tarvitsevat riittävästi tukea. Tilannekuva on karu: Mielenterveyden pulmat ovat aiempaa haastavampia, alueelliset erot ovat suuria, ja palvelujärjestelmän ongelmat kuuluvat avun tarvitsijoiden puheissa. Monilla alueilla hyvinvointialueen ja järjestöjen yhteistyöllä on saatu kuitenkin hyvää aikaan.
Ammattilaiset hakevat MIELI ry:stä kriisiapua työkuormitukseen18.6.2024 03:00:00 EEST | Tiedote
Sote-, kasvatus- ja opetussalan ammattilaisten yhteydenotot MIELI ry:n kriisitoimintoihin näyttävät lisääntyneet liittyen työssä jaksamiseen ja työyhteisöihin. Keväällä kuukauden seurantajakson aikana MIELI Kriisipuhelimesta haettiin myös konsultaatioapua itsetuhoisten kohtaamiseen.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme