Hongan Marko Saarelainen: Japani hirsitalojen viennin valopilkkuna
![Marko Saarelainen](/data/images/public/4627873/70477266/e576da55-4d53-4018-a546-2b5ae2da38af-w_720.jpg)
Honka teki toimitusjohtaja Marko Saarelaisen mukaan viimeiseltä tilikaudelta umpisurkean tuloksen, jonka harvoja valopilkkuja oli Japanin vienti. – Japani oli ainoita, jotka pääsivät luokaltaan. Olemme tehneet uuteen strategiaan liittyviä toimenpiteitä, jotka alkavat nyt tuottaa tulosta. Vaikka jenin heikko kurssi ja Japanin hallituksen ja viranomaisten omat toimet ovat hidastaneet kokonaisuudessaan sinne suuntautuvaa vientiä, me emme ole saaneet siitä juurikaan osumaa.
–Japanilaisten oma rakentamisen JAS sertifikaatti on selkeä tuonnin este. Tavoitteena on, että sitä ei tarvittaisi lainkaan hirsitalojen vientiin. Olemme sertifikaattikysymyksessä käyneet keskusteluja japanilaisten ja Suomen viranomaisten kanssa. Selvitämme myös muiden EU-maiden hirsitaloviennin tilannetta, jotta saisimme EU:n kautta lisää vaikuttavuutta Japanin suuntaan.
Saarelaisen mukaan koko Euroopan hirsitaloteollisuuden kannalta Japani on merkittävä vientimaa. – Japani seuraa erityisen tarkasti, mitä Saksa tekee meidän alallamme. Vaikka Saksassa ei olekaan merkittävää hirsitalotuotantoa, he ovat erityisen kiinnostuneita ekologisesta hirsitalotuotteesta ja ovat valmiita edistämään tavoitteitamme.
–Suomalaista mäntyä ei ole kategorisoitu siellä liimattuihin lamellihirsituotteisiin. Yritämme osoittaa, että eurooppalaisilla ja suomalaisilla standardeilla hyväksytyt tuotteet ovat kestäviä ja turvallisia. Olemme tehneet testejä täysikokoisten hirsitalojen kanssa maanjäristystilanteissa ja voineet osoittaa hirsitalojen kestävyyden ja turvallisuuden.
Japanissa arvostetaan puurakennuksen terveellisyyttä
Japanissa opiskelleella Saarelaisella on pitkä kaupallinen historia Japaniin. Honka vei ensimmäisen rakennuksen Japaniin vuonna 1971 ja perusti tytäryhtiö Honka Japanin vuonna 1991. Runsaan viiden vuosikymmenen aikana Japaniin on noussut yli 5000 Honkarakenteen rakennusta.
–Olimme alalla ensimmäinen vientiyritys, joka alkoi myydä tuotteita suoraan kuluttajamarkkinaan. Kun Japanissa nähtiin hirsitaloja lähinnä julkisissa kohteissa, kuten golfklubeilla ja hiihtokeskuksissa, ei uskottu, että niitä voidaan myydä myös suoraan kuluttajille.
Hongan päämarkkina oli pitkään vapaa-ajan asunnoissa, joiden omistaminen oli Japanissa statusasia. – Nyt myymme paljon myös omakotitaloja ja BtoB kohteita. Viemme edelleen vapaa-ajan asuntoja, mutta eivät eroa juurikaan omakotitaloista, koska ovat isoja ja laadukkaita. Monella on hienompi ja laadukkaampi vapaa-ajan asunto maalla kuin oma koti kalliissa Tokiossa.
– Kun Japanissa maksetaan eläkkeelle jäävälle isohko kertakorvaus, se mahdollistaa talon hankinnan eläkepäiviä varten. Asiakkaamme ovat hyvän ostokyvyn omaavia, koska suomalaiset hirsitalot eivät ole halpoja Japanissa.
Japanissa arvostetaan Saarelaisen mukaan hirsitalon ekologisuutta, terveellisyyttä, esteettisyyttä ja hyvää arkkitehtuuria. – Kun meillä alkaa olla arkkitehtuurissa puun ohella lasia yhä enemmän, japanilaiset hakevat suomalaisiin nähden klassisempaa tyyliä.
Vanhenevan väestön myötä rakentamisen markkina hiipuu
Tokion olympialaisissa oli Suomen puurakenteinen paviljonki. Järjestäjien tavoitteena oli kaikkien rakennusten toteuttaminen puusta, mutta se ei toteutunut. – Ongelman ydin on siinä, että metsät kasvavat vuoristoissa, missä hakkuut ovat hankalia ja kalliita. Puu on pääasiassa rakentamisen kannalta huonolaatuista ja puutuoteosien liimaustekniikan osaamista ei maassa ole juuri lainkaan.
– Japani on yrittänyt kehittää omaa metsätalouttaan ja puunjalostusta jo vuosikymmeniä ilman tuloksia. Vaikka en näe Japanin omia toimia suomalaisen hirsitaloviennin uhkana, voimme tarvittaessa miettiä jotain hybridiratkaisua, jossa osa on paikallista puuta ja osa suomalaista. Meidän etumme on hirsitalorakentamisen osaaminen ja laatu.
Saarelainen ei näe Japania enää kasvavana markkinana, koska väestön vanhenemisen seurauksena rakentaminen vähenee. – Markkina on vaikea ja sinne ei pidä lähteä nopean rahan perässä, koska edessä on kivinen tie. Olemme olleet Japanissa kauan ja tiedämme kokemuksesta, että hirsitaloteollisuuden viennille on helpompiakin maita Euroopassa.
![Kuniaki%20Hirai](https://www.sttinfo.fi/data/images/public/4627873/70477266/bd5daee9-d986-41fd-a516-a3fbb1ff15fa-w_720.jpeg)
Japanissa pitkä puurakentamisen perinne
Honka Japanilla on 16 rakennusorganisaation omaavaa edustajaa, näyttelytila, markkinointi, edustajaverkoston palvelu, tekninen palvelu ja osittain suunnittelua. Edustajat ovat samalla kiinteistöjen kehittäjiä ja vastaavat hirsirakennusten rakentamisesta ja viimeistelystä.
–Me suunnittelemme kohteen asiakkaan kanssa, teemme tarjouspyynnön Suomeen ja sen hyväksymisen jälkeen tilauksen. Hirsitalomme valmistetaan Suomessa, lastataan osina kontteihin ja tuodaan täällä työmaalle, jossa talon rakentaa valmiiksi täällä koulutettu rakennusurakoitsija, kertoo Hongan Japanin General Manager Kuniaki Hirai.
Puurakentamisen kiinnostus perustuu Hirain mukaan japanilaisten haluun elää terveellisessä talossa, joka on laadukkaasti rakennettu, arkkitehtonisesti kaunis ja hyvä sisäilma. – Uusiutuvaan materiaaliin perustuva puurakentaminen koetaan mukavana ja ekologisena, minkä arvostus on vasta nyt lähtenyt Japanissa kasvuun eikä ole sillä tasolla kuten esimerkiksi Euroopassa.
– Japanissa on pitkä puurakentamisen perinne, mikä näkyy esimerkiksi yksinkertaisten pienten ”Chashitsu" teetalojen ja temppeleiden rakentamisessa. Niissä kiinnitettiin huomiota puurakennuksen yksinkertaisuuteen, sisätilojen esteettisyyteen ja ympäristön viihtyvyyteen. Kun Japanissa on varsinkin kesällä korkea kosteusprosentti, puurakennus imee itseensä hitaasti kosteutta, säätää itse sen kuivumisen ja hengittävyyden, niin sisäilma tuntuu aina miellyttävältä.
Suomalaisella hirsitalolla vahva brändi
Vaikka uusien rakennusten kysyntä laskee väestön vanhenemisen myötä koko ajan, uskoo Hirai hirsitaloteollisuudella olevan edelleen vahva markkinarako. – Rakentamisen hiipumisenkin aikana hirsitaloteollisuus on pitänyt pintansa, mikä osoittaa, että se on rakentamisen markkinassa tulevaisuudessakin turvallinen tuote. Kun ihmiset näkivät, että hirsitalo on vakaa ja maanjäristyksenkin oloissa turvallinen, siitä tuli varsinainen hitti alueella.
–Suomalaista hirsitaloa pidetään Japanissa maailman edistyneimpänä ratkaisuna, jolla on erittäin hyvä ja vahva brändi. Esimerkiksi tällä Fujin alueella on yli 300 hirrestä rakennettua saunalla varustettua loma-asuntoa. Kun ennen sauna koettiin luksustuotteena, nyt sen suosio on vahvassa kasvussa loma-asunto rakentamisen myötä.
Artikkelisarja Japanista
Marjatta ja Eino Kollin Säätiön rahoittama ”Puussa on tulevaisuus” –viestintähanke julkaisee artikkelisarjan Japanista. Sarjassa käsitellään Japanin metsätalouden trendejä, metsäbiotaloutta ja puurakentamista. Sarjassa esitellään myös Japanin kauppaa tekeviä puualan suomalaisyrityksiä.
Markku Laukkanen
markku.laukkanen@audiomedia.fi
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Marko Saarelainen, marko.saarelainen@honka.com
Kuniaki Hirai, hirai@honka.co.jp
Kuvat
Lisätietoja julkaisijasta
Marjatta ja Eino Kollin Säätiön rahoittama ”Puussa on tulevaisuus” –viestintähanke julkaisee ajankohtaisia metsätaloutta ja sen parissa tehtävää tutkimustyötä koskevia artikkeleita. Säätiö tukee erityisesti maa- ja metsätalouteen sekä rakentamiseen liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä painottaen erityisesti toimintaa, jolla on elinympäristömme kannalta positiivinen vaikutus pitkällä tähtäimellä. Säätiön toiminnan keskeisiin teemoihin perustuvat artikkelit ovat vapaasti hyödynnettävissä joko lähdemateriaalina tai julkaistavissa sellaisenaan. Artikkelit julkaistaan myös www.puussaontulevaisuus.fi ja https://www.kollinsaatio.fi/saatio/ajankohtaista sivustoilla.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Audiomedia Oy
Metsäteollisuuden Lindström: Suomeen saatava korkean arvonlisän teollisia investointeja11.9.2024 14:33:24 EEST | Artikkeli
Metsäteollisuus ry:n johtaja ja pääekonomisti Maarit Lindström odottaa uudelta EU:n komissiolta aiempaa fiksumpaa teollisuuspolitiikkaa. – Me tarvitsemme visiota eurooppalaisesta teollisesta tulevaisuudesta, jossa myös bio- ja kiertotalous on uudella tavalla huomioitu ja jossa houkutellaan uusia korkean arvonlisän teollisia investointeja myös Suomeen. – Kuten olemme nähneet, uusien investointien saaminen on haasteellista, kun niitä on mennyt Suomen ohi. Eri maiden kesken käydään investoinneista kovaa kilpailua. Tätä eriarvoistaa monien maiden kansallisesti räätälöimät tukipaketit esimerkiksi energiasektorille. Teollisuuspolitiikalle tulee antaa jatkossa uutta sisältöä esimerkiksi biotalouden kautta. Lindström muistuttaa, että metsäteollisuuden taloudelliset mahdollisuudet ovat Euroopassa suuret. – Kukapa ei haluaisi tulevaisuudessa käyttää uusiutuvaa, biohajoavaa, kierrätettävää ja hiiltä sitovaa materiaalia tuotteidensa pohjana pikemminkin kuin fossiilisista, ehtyvistä materiaaleista
Metsäprofessori: Japani kehittää vanhentunutta metsätalouttaan voimakkailla tukitoimilla28.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Japanin metsien korjuun ja jalostuksen teknologia on professori Ueki Tatsuhiton mielestä vanhentunutta. – Voi sanoa, että Japanin metsätalous on jäänyt 1980-luvulle, minkä jälkeen ei ole tapahtunut merkittävää alan teknologista kehitystä. Nyt olemme pulassa, kun kaikki metsät ovat päätehakkuuiässä. –Me olemme 30 vuotta jäljessä esimerkiksi Itävallan metsätaloutta, jota voidaan vuoristo-olosuhteiden suhteen verrata Japanin metsiin. Vain pohjoisessa Hokkaidon alueella voi tavata kehittynyttä pohjoismaista korjuuteknologiaa. Professori Tatsuhito Inan kaupungin Shinsu yliopistosta tutkii vuoristo-olosuhteiden metsänhoitoa, puun korjuutekniikoita ja metsien sertifiointeja. – 1970- luvulle asti metsiä hakattiin, metsätaloutta ja puunjalostusta kehitettiin. Kun halpa tuontipuu korvasi oman raaka-aineen käytön, se johti suureen muutokseen Japanin metsäpolitiikassa, kun metsänhoito ja metsäsektorin kehittäminen laiminlyötiin. –Kun meidän metsien korjuuteknologiamme on vanhentunutta ja jäänyt ke
Hirsitalovalmistajat: Japanin jenin heikko kurssi ja protektionismi heikentävät vientinäkymiä21.8.2024 08:33:25 EEST | Artikkeli
Japanin oman puun käytön tukeminen on Finn-Bois Oy:n perustajan ja osakkaan Matti Mäkelän mukaan haaste suomalaiselle hirsitaloteollisuudelle. – Esimerkiksi julkisen rakentamisen kohteille on asetettu velvoitteita käyttää japanilaista puutavaraa. Se ja laajamittainen metsien hakkuun tuki ovat protektionistisia toimia ja siihen tulisi Suomen hallituksen ja Business Finlandin puuttua. Japanin vientimarkkina on suomalaiselle alan teollisuudelle ja pitkälle jalostetuille tuotteille todella tärkeä. –Toinen alan haaste on Japanin jenin kurssi, mikä tekee kilpailukykymme siellä todella heikoksi paikallisen tuotannon rinnalla. Kun heikko kurssi ja protektionistiset toimet heikentävät lähivuosien vientinäkymiä, nojaamme yhä vahvemmin laadukkaisiin kalliin segmentin tuotteisiin. Myös rakentamisen säädösten harmonisointia EU:n CE- merkintöjen mukaisiksi on alalle tärkeää, koska Japani voi omilla standardeillaan käytännössä rajoittaa tuontia. Mäkelän mukaan Japanin viennillä on yritykselle ja koko
Euroopan paperiteollisuuden pääjohtaja Jori Ringman: Uuden komission nostettava biotalous osaksi EU:n teollisuuspolitiikkaa14.8.2024 09:08:32 EEST | Artikkeli
Paperiteollisuuden eurooppalaisen edunvalvontajärjestön Cepin pääjohtaja Jori Ringman odottaa, että biotalous tulee olemaan vahvassa roolissa uuden komission agendalla. – Kun edellisen komission aikana biotalous on nukkunut, se on toivottavasti uuden komission myötä heräämässä. Tavoitteemme on, että uusi komissio ottaa ensitöinään biotalouden kehittämisen osaksi eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa. Biotalouden kehittämisen sijaan Eurooppa on keskittynyt Ringmanin mukaan yksipuolisesti bioekologiaan. – Komissio unohtaa monipuolisen metsäklusterin talous- ja työllisyysvaikutukset sekä sen, että tekemällä järkevästi fossiilisia korvaavia puutuotteita, voidaan välttää päästöjä myös muualla taloudessa. Vastaavasti Yhdysvalloissa ja Kiinassa kehitetään voimakkaasti biotalouden teknologiaa, mistä Eurooppa on nyt jäämässä jälkeen. –Metsäteollisuudella on samat tarpeet kilpailukyvyn turvaamisen, energiapolitiikan ja infrastruktuurin rakentamisen suhteen kuin muullakin teollisuudella. Nyt kun E
Suomalainen Arbonaut tuottaa metsävaratietoa Japanin metsäsektorille7.8.2024 07:20:00 EEST | Artikkeli
Joensuussa toimiva Arbonaut on kehittänyt menetelmän, jota käytetään muun muassa metsien inventointiin, metsätuhojen ja -palojen seurantaan, metsissä tehtävien toimenpiteiden kuten sertifiointivaatimusten ja metsälakien noudattamiseen. Menetelmään liittyy myös selainpohjainen ja mobiili metsävaratiedon hallintajärjestelmä. Yhtiö on aloittanut Japanissa tuotteen pilotoinnin paikallisen yksityisen metsäyhdistyksen ja kaupungin kanssa. Paikalliset yhteistyökumppanit ja tutkimusryhmät keräväät ilmakuvia ja dataa, jota Arbonaut analysoi ja tuottaa kartoitustuotteita. Arbonautin metsäasiantuntija Ryo Hibiya kertoo yrityksen olevan ensimmäinen palvelun tuottaja, joka tuottaa ja analysoi reaaliaikaista pilvipalvelussa olevaa tietoa. – Tietoja voidaan hyödyntää metsänhoidon, teiden, hakkuiden, metsityksen ja metsien suojelun suunnittelussa. Pilvipalvelu tarkoittaa käytännössä sitä, että operaattorit voivat tuoda mobiililaitteen metsään, kerätä dataa, siirtää sen palvelimelle ja tarkistaa tiedot
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme