Finlands självmordstal fortfarande de dystraste i Norden
I Finland begås ungefär 750 självmord varje år, vilket är mer än tre gånger fler än antalet dödsfall i trafiken. Med rätt åtgärder kan mängden självmord minskas.
![”Det är bra att självdestruktivitet och självmord diskuteras mer och öppnare. Samhället borde ändå ha mer resurser för att möta samtalsbehovet”, säger Marena Kukkonen, chef för centret för suicidprevention.](/data/images/public/1863/70482039/3fc3d96d-518c-4507-849d-cf3c483f9699-w_720.jpg)
Antalet självmord har halverats sedan 1990-talet, men dödligheten i självmord är fortfarande 20 procent högre i Finland än i andra nordiska länder. Flest självmord begås i Norra Österbotten och i Östra Finland. Oftast är det fortfarande en medelålders man som begår självmord, men de senaste åren har dödligheten i självmord bland unga kvinnor ökat något.
Dessutom är självmordstankar vanligare och mer utbredda än man tidigare trott bland alla finländare. År 2022 hade var tionde vuxen upplevt självmordstankar, och bland personer under 50 år så många som var åttonde.
Enligt Sanna Vesikansa, chef för krisverksamheten vid MIELI RF, behövs långsiktighet, mångsidighet och systematisk användning av evidensbaserade metoder i arbetet för att förebygga självmord. Varje välfärdsområde borde inrätta en arbetsgrupp för självmordsförebyggande arbete, där olika myndigheter, kommunala aktörer och tredje sektorn är representerade.
”Bristen på resurser i välfärdsområdena är ett verkligt problem, men Finland har också tidigare lyckats få ner självmordstalen i ekonomiskt svåra tider, till exempel under lågkonjunkturen på 1990-talet”, konstaterar Vesikansa.
Självdestruktiva kontaktförsök ökar
Självdestruktivitet är ett allt vanligare samtalsämne vid MIELI RF:s kriscenter, i kristelefonen, i chattjänsterna och i möten online. Funktionerna blir överbelastade när andra instanser inte möter samtalsbehovet i tillräckligt hög grad.
Under sommaren 2024 tog kristelefonen emot i genomsnitt 18 självdestruktiva samtal per dygn, jämfört med 16 samtal under sommaren 2023. År 2019 tog kristelefonen emot i genomsnitt 9 självdestruktiva samtal per dygn. Det är oroväckande att finländarna samtidigt upplever mer stress och psykisk belastning.
”Det är bra att självdestruktivitet och självmord diskuteras mer och öppnare. Samhället borde ändå ha mer resurser för att möta samtalsbehovet”, säger Marena Kukkonen, chef för centret för suicidprevention.
”Att förebygga självmord är inte en uppgift bara för hälso- och sjukvården, utan varje mänska kan, i mån av möjlighet, stödja och hjälpa när man möter självdestruktivitet omkring sig,” fortsätter Kukkonen.
Antalet självdestruktiva kontaktförsök inom MIELI RF:s krisverksamhet har ökat under hela det senaste decenniet, men den största ökningen skedde när pandemin började.
Internationella dagen för förebyggande av självmord uppmärksammas den 10 september
”Självdestruktiva tankar är vanligare än man trott, och man ska inte bli rädd för dem. Det är fortfarande en lång väg från tankar och uttalanden till handling. Självmord kan och måste förebyggas. Det finns hjälp att få, och arbetet med att förebygga självmord har blivit mer mångsidigt över tid. Det här arbetet måste ändå fortsätta långsiktigt och utvecklas vidare”, betonar Kukkonen.
Den internationella dagen för förebyggande av självmord firas den 10 september. Syftet med dagen är att öka kunskapen om självmord, sprida information och minska stigmat kring självmord. Framför allt vill dagen till förmedla budskapet om att självmord kan förebyggas, att det finns hjälp för självdestruktiva tankar och att man kan prata om självmord på ett tryggt sätt. Var och en av oss kan ställa en fråga som kan rädda liv, ”Hur mår du?” #mitäkuuluu: mieli.fi/mitakuuluu (webbplatsen öppnar 4.9.2024).
Vi ber att information om var man kan få hjälp delas i samband med artiklar som behandlar ämnet:
- Kristelefonen är tillgänglig på svenska på numret 09 2525 0112 må och ons kl. 16-20 samt ti, to och fre kl. 9-13 och på finska 24/7 på numret 09 2525 0111.
- Kriscentren runt om i Finland erbjuder gratis samtalshjälp ansikte mot ansikte, via distanskontakt och i grupper utan remiss.
- På nätet erbjuder MIELI RF:s Kriisichat och Sekasin-chatten för ungdomar samtalshjälp.
- Centren för suicidprevention i Helsingfors och Kuopio hjälper personer som har försökt ta sitt liv samt deras närstående.
Mer information
mieli.fi/kriisipuhelin
(också på svenska)
Marena Kukkonen
Chef, Krisverksamheten, Centret för suicidprevention 040 669 3070
Sanna Vesikansa
Direktör, Krisverksamheten 040 745 9586
Jutta Kajander
Sakkunnig i kommunikation
040 8014429
jutta.kajander@mieli.fi
Källor: Sotkanet, Statistikcentralen/Statistik över dödsorsaker 2023, Undersökningen Hälsosamma Finland 2022–2023/THL
Liitteet
Linkit
MIELI Suomen Mielenterveys ry tekee työtä mielenterveyden edistämiseksi ja ongelmien ehkäisemiseksi. MIELI ry puolustaa kaikkien yhtäläistä oikeutta hyvään mielenterveyteen. Järjestö koordinoi valtakunnallisen kriisikeskusverkoston toimintaa sekä edistää lasten, nuorten, työikäisten ja ikääntyneiden mielenterveyttä ja mielen hyvinvointia.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta MIELI Suomen Mielenterveys ry
Suomen itsemurhaluvut edelleen Pohjoismaiden synkimmät4.9.2024 07:14:07 EEST | Tiedote
Suomessa tehdään vuosittain noin 750 itsemurhaa, mikä on yli kolme kertaa enemmän kuin tieliikennekuolemia. Oikeilla toimilla itsemurhia pystytään vähentämään.
Hyvinvointialueiden kesäruuhka valuu MIELI ry:n kriisityöhön29.8.2024 01:00:00 EEST | Tiedote
Julkisen sektorin kesäloma-aika näkyi jälleen avun tarvitsijoiden suurena määränä MIELI Kriisipuhelimessa ja Kriisikeskuksissa eri puolilla Suomea. Yhteydenottajien tilanteet ovat entistä vaikeampia. Jopa akuutisti itsemurhaa yrittäneitä käännytetään päivystyksistä ja neuvotaan ottamaan yhteyttä järjestön kriisiapuun.
MIELI ry: Budjettiriihessä on haettava säästöjä mielenterveyskustannuksista27.8.2024 11:35:24 EEST | Tiedote
Mielenterveyshäiriöt ovat Suomen suurin kansanterveyshaaste, joka koskee kaikenikäisiä. Väestöryhmistä heikoin tilanne on nuorilla ja nuorilla aikuisilla. Mielenterveyssyistä johtuvat sairauspoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet ovat jatkaneet kasvuaan, ja mielenterveyden haasteilla on merkittäviä talousvaikutuksia. Toimet mielenterveysongelmien vähentämiseksi ovat keskeisiä julkisen talouden tasapainottamiseksi ja työllisyysasteen nostamiseksi.
Köyhyys murentaa mielenterveyttä – talousvaikeuksissa olevien perheiden tukea parannettava13.8.2024 01:00:00 EEST | Tiedote
Toimeentulo-ongelmat kuormittavat mielenterveyttä ja niillä on suora vaikutus myös lapsiin. Elinkustannusten nousun lisäksi sosiaaliturvan leikkaukset lisäävät pienituloisten ahdinkoa. Perheet tarvitsevat systemaattisempaa tukea, jotta lapsiperheköyhyyden ja ylivelkaantumisen vaikutuksia voidaan vähentää. Yksi ratkaisu olisi talousneuvola, jossa tarjottaisiin myös mielenterveyspalveluja.
Mielenterveyshaasteet kärjistyvät: Hyvinvointialueilla tarvitaan järjestöyhteistyön vahvistamista25.6.2024 03:00:00 EEST | Tiedote
MIELI ry kysyi kriisityössä ympäri Suomen työskenteleviltä, saavatko apua tarvitsevat riittävästi tukea. Tilannekuva on karu: Mielenterveyden pulmat ovat aiempaa haastavampia, alueelliset erot ovat suuria, ja palvelujärjestelmän ongelmat kuuluvat avun tarvitsijoiden puheissa. Monilla alueilla hyvinvointialueen ja järjestöjen yhteistyöllä on saatu kuitenkin hyvää aikaan.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme