![FinFami - Mielenterveysomaisten keskusliitto](/data/images/00564/e327874a-c8c9-453c-8fc1-e3e35e63eb0a-w_300_h_100.png)
Mielenterveysomaiset ovat jaksamisensa äärirajoilla
![](/data/images/00685/c5a85338-2baf-4dbb-b60b-a86f3098364f-w_720.jpg)
Koronapandemia on ravistellut yhteiskuntaa monilla tasoilla. Tavallisen arjen muutos on tuntunut erityisen voimakkaasti jo valmiiksi heikoimmassa asemassa olevien kuten psyykkisesti sairastuneiden ja heidän läheistensä keskuudessa.
Psyykkisesti sairastuneet voivat yhä huonommin, kun asianmukaista apua ei saa ajoissa tai hoitokontaktit ovat vähentyneet, muuttuneet etäpalveluksi ja jopa katkenneet. Tilanne on ajanut monet sairastuneen läheiset jaksamisensa äärirajoille. Tämä ilmenee myös FinFamin tuoreessa omaiskyselyssä (2021).
– Käytännössä odottaminen ja hoitoon pääsyn pitkittyminen tarkoittaa sitä, että mielenterveyspotilaiden tulee pärjätä kotona omin avuin, perheenjäsenen tai muun läheisen tuella. Etenkin sairastuneen itsetuhoisuus vaatii läheiseltä jatkuvaa varuillaan oloa. Valtavan huolen lisäksi mielenterveysomaisilla on myös ympärivuorokautinen hoito- ja jopa valvontavastuu, sanoo FinFamin toiminnanjohtaja Pia Hytönen.
Omaiskyselyn (2021) mukaan vastuu sairastuneen hoidosta on kasvanut huomattavasti korona-aikana. Tämän myötä myös läheisten kokema huoli, stressi, uupumus ja yksinäisyys ovat lisääntyneet. Moni kuvailee olevansa ”totaalisen loppu” ja tilanteen kuormittavuuden kasvaneen niin, että ”kohta ollaan hoidossa koko perhe”. Kuormittavuus ja uupumus ovat ajaneet mielenterveysomaisia sairauslomille.
– On kestämätön tilanne, jos tarvittavaa apua ei saa ajoissa ja vastuu kaatuu läheisten harteille. Odottaessa ongelmat pahentuvat ja kärjistyvät ja pahimmillaan tällä voi olla kohtalokkaat seuraukset. Tilanne ei voi olla heijastumatta koko perheen jaksamiseen.
Epävarma ja raskas tilanne voi johtaa helposti siihen, että myös sairastuneen lähiomainen sairastuu. Tutkimusten mukaan lähes puolet mielenterveysomaisista on vaarassa masentua itse.
– Mielenterveysomaiset ovat ennen korona-aikaakin olleet kuormittavan elämäntilanteensa vuoksi tuen tarpeessa. Ilman riittävää apua ja tukea voi sairastuneita olla ajan kuluessa useampi. Siksi meidän on toimittava nyt.
Tutkimusten mukaan jo ennen koronapandemiaa joka toinen suomalainen kärsi mielenterveyden häiriöistä jossakin elämänsä vaiheessa, mutta vain puolet sairastavista sai tarvitsemaansa hoitoa. Monesti sairaus johtaa yksinäisyyteen, opintojen keskeyttämiseen, pitkiin sairauslomiin ja työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen. Mielenterveyden häiriöt ovat tällä hetkellä suurin yksittäinen työkyvyttömyyseläkkeiden aiheuttaja. OECD arvioi, että heikentyneen mielenterveyden vuosikustannukset Suomelle ovat 11 miljardia euroa.
Mielenterveyden haasteisiin vastaaminen ja koko perheen hyvinvointiin panostaminen on huomioitava poliittisessa päätöksenteossa. Mielenterveyspalveluihin täytyy ohjata nykyistä enemmän resursseja.
– Puoliväliriihessä on tehtävä mielenterveyttä tukevia päätöksiä. Matalan kynnyksen hoitoon pääsyä on parannettava ja perustason mielenterveyspalveluiden vahvistaminen on erittäin tärkeää.
Mielenterveyspalvelut ja niiden saatavuus on mitoitettava sen mukaan, mitä sairastuneen hoito vaatii.
– Kenenkään sairastuneen ei tule joutua odottamaan hoitoon pääsyä, vaan riittävää ja oikea-aikaista apua tulee saada ajoissa. Tämä helpottaa myös sairastuneen läheisten huolta ja kuormitusta.
Mielenterveysjärjestöjen vireille paneman Terapiatakuun tavoitteena on nopeampi ja helpompi pääsy mielenterveyden tuen piiriin. Terapiatakuu tulee toteuttaa vielä tämän hallituskauden aikana kiireellisenä päätöksenä ja pysyvällä budjettirahoituksella.
– Nyt on viimein aika tehdä Terapiatakuusta totta. Terapiatakuun eteenpäinvieminen lainsäädännössä ja palveluiden resursoinnissa mahdollistaa avun saamisen yhdenvertaisesti koko maassa. Nopeasta hoitoon pääsystä hyötyvät niin sairastuneet kuin mielenterveysomaiset.
Avainsanat
Yhteyshenkilöt
Pia HytönenToiminnanjohtaja
Puh:0407765911pia.hytonen@finfami.fiKuvat
Tietoja julkaisijasta
Mielenterveysomaisten keskusliitto – FinFami on mielenterveysomaisten ja -omaishoitajien valtakunnallinen edunvalvoja ja omaistyön asiantuntijaorganisaatio. Teemme työtä mielenterveysomaisten hyvinvoinnin edistämiseksi.
Järjestöön kuuluu keskusliiton lisäksi 18 alueellista jäsenyhdistystä ympäri Suomen. Jäsenyhdistykset tarjoavat tietoa, tukea ja neuvontaa mielenterveyskuntoutujien omaisille.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta FinFami - Mielenterveysomaisten keskusliitto
Mielenterveysomaisten oikeudellista asemaa on vahvistettava14.5.2023 15:25:08 EEST | Tiedote
Suomessa on lähes puoli miljoonaa mielenterveysomaista, joiden hyvinvointiin läheisen psyykkinen sairastuminen vaikuttaa. Suuresta määrästä huolimatta he ovat näkymätön ryhmä, jonka hoivavastuuta ei usein tunnisteta ja lainsäädännöllistä asemaa tunnusteta.
Psykiatristen sairaalapaikkojen alasajo koettelee omaisten jaksamista27.4.2023 07:30:00 EEST | Tiedote
Kun sairaalahoitoa tarvitseva potilas ei saa tarvitsemaansa apua, ympärivuorokautinen hoito- ja valvontavastuu kaatuu sairastuneen läheisille.
Vastuunkanto psyykkisesti sairastuneesta vanhemmasta voi johtaa itsetuhoisuuteen17.4.2023 14:23:58 EEST | Tiedote
Monen lapsen ja nuoren kotioloja varjostaa vanhemman vakava mielenterveyden oireilu. Tieto eri palveluista vaatii valveutuneisuutta, ja varsinkaan lapset eivät aina tiedä, mistä apua voi saada.
Tiina Puranen Mielenterveysomaisten keskusliitto – FinFamin toiminnanjohtajaksi28.2.2023 15:14:14 EET | Tiedote
Tiina Puranen aloittaa 1.3.2023 FinFamin toiminnanjohtajana. Tehtävässään hän vastaa keskusliiton operatiivisesta johtamisesta sekä järjestön edunvalvonta- ja verkostoyhteistyöstä.
Vastuu psyykkisesti sairastuneesta on nyt väärillä harteilla20.1.2023 07:55:00 EET | Tiedote
Suomessa on arviolta lähes puoli miljoonaa mielenterveysomaista. Heillä on usein kohtuuton hoitovastuu psyykkisesti sairastuneesta läheisestään. Omaisten jaksamista tukevia sosiaali- ja terveyspalveluita on vahvistettava ja perheet tulee nähdä mielenterveystyön perusyksikkönä.