Suomalainen avaruusteknologia suuntaa Nasan matkassa kohti Kuuta
![Suomalainen ASRO aloitti EAD-säteilymonitorien suunnittelun vuonna 2018, ja kuvassa ne ovat asennettuina Orion-alukseen laukaisua varten. (Kuva: Nasa)](/data/images/00405/5fdadd7f-ca93-4e98-b2ef-fb151846689a-w_720.jpg)
Innovatiiviseen teknologiakehitykseen erikoistunut tutkimus- ja suunnittelutoimisto ASRO on toimittanut säteilymonitoreita Nasan Artemis-ohjelmaan, jonka tavoitteena on viedä ihmiset takaisin Kuun pinnalle. Orion-avaruusalus laukaistaan miehittämättömänä avaruuteen 29. elokuuta 2022 mukanaan viisi ASRO:n suunnittelemaa ja valmistamaa säteilymittauslaitetta.
Ainoana suomalaisena laitetoimittajana Artemis 1 -lennolla mukana olevan ASRO:n instrumentit asennetaan Orion-avaruusaluksen sisälle, ja niillä mitataan ihmisille vaaraksi olevan säteilyn tasoa avaruudessa. Miehittämättömällä lennolla Nasa selvittää, millaisille olosuhteille astronautit altistuvat tulevilla kuulennoilla.
– Maata kiertävä avaruusasema on hyvin erilainen ympäristö kuin Kuuhun perustettu tukikohta, sillä Maan magneettikenttä suojaa avaruuslentäjiä suurimmalta osalta haitallista säteilyä. Kuu on ympäristönä paljon haastavampi, ja laitteiden tarkkojen mittaustulosten perusteella Nasa saa uutta tietoa siitä, mikä astronautteja odottaa. Kuuhun perustettavat tukikohdat luovat myös pohjaa tuleville Marsin lennoille, selittää ASRO:n toimitusjohtaja Jussi Lehti.
ASRO:n työpanos näkyy viidessä ESA Active Dosimeter (EAD) -säteilymonitorissa, jotka asennetaan avaruusaluksen hyttiin. Ne keräävät reaaliaikaista aikaleimattua tietoa avaruuden säteily-ympäristöstä Artemis 1 -lennon eri vaiheissa. ASRO:ssa säteilymonitorien suunnittelu alkoi vuonna 2018, ja valmiit säteilymonitorit on nyt asennettu Orion-alukseen laukaisua varten. Ensimmäinen laukaisuyritys on 29. elokuuta, mutta laukaisu voi myös siirtyä myöhempään ajankohtaan.
Pitkäjänteinen avaruusteknologiatyö palkitaan
ASRO:n säteilymittauslaitteet kulkevat Yhdysvaltoihin Nasalle Euroopan avaruusjärjestö ESA:n kautta, joka on yhteistyökumppanina Artemis-ohjelmassa. Euroopassa virallisena päähankkijana toimii Saksan ilmailu- ja avaruuskeskus DLR, jonka alihankkija ASRO on.
– Olemme osallistuneet myös aiempaan ESA:n projektiin, jossa vastasimme säteilymonitorien lukulaitteen kehittämisestä. ASRO:lla on suomalaisella ja eurooppalaisella tasolla merkittävää kokemusta tieteellisten mittalaitteiden toimittamisesta. Meillä on vankkoja referenssejä ja todistetusti kykyä toimia kumppanina haasteellisissa laitehankinnoissa, Lehti kertoo.
Projektin rahallinen arvo ASRO:lle on noin puoli miljoonaa euroa, mutta Lehti näkee Artemikseen kehitetystä teknologiasta saatavat hyödyt myös suuremmassa mittakaavassa.
– Olemme todennäköisesti ainoana suomalaisena toimijana mukana Artemis 1 -lennolla, eikä tietääksemme suoraan Nasan kauttakaan ole muita suomalaisia mukana. Olemme ASRO:lla ylpeitä siitä, että Suomesta saadaan huipputeknologiaa osaksi kansainvälistä suurprojektia, Lehti iloitsee.
ASRO:n laitteita toimitetaan myös tulevalle avaruusasemalle
Artemis-ohjelman myöhemmässä vaiheessa Kuun kiertoradalle viedään Lunar Gateway -avaruusasema, jonka tarkoituksena on toimia astronauttien tukikohtana. Samalla siellä on mahdollista tehdä tiedettä. Gatewayhin sijoitetaan European Radiation Sensors Array (ERSA) ja Internal Dosimeter Array (IDA), joihin ASRO toimittaa samanlaisia mittalaitteita kuin projektin nykyiseen vaiheeseen. Gatewayn mittalaitteilla voidaan selvittää muun muassa avaruussään vaikutusta astronauteille tuleviin säteilyannoksiin.
– Olemme iloisia, että projektit Artemis-ohjelmassa jatkuvat meidän osaltamme. Suomalaisena teknologiayrityksenä on mahtavaa päästä mukaan uuteen Kuu-ohjelmaan. Tämänkaltaisiin projekteihin osallistuminen vahvistaa suomalaisen avaruusosaamisen jatkuvuutta ja tuo meille myös lisätilauksia tulevaisuudessa, kertoo Lehti.
Avaruusteknologia on hyödyksi myös Maan kamaralla
Avaruusteknologiaa ei käytetä ainoastaan Artemiksen kaltaisissa erikoisprojekteissa, vaan esimerkiksi monen arjessa näkyvä GPS-paikannusjärjestelmä perustuu Maata kiertäviin satelliitteihin. Avaruusteknologiasta saatava hyöty ei aina ole suoraviivaista.
– Harvoin avaruusprojektissa käytettävää teknologiaa voidaan suoraan siirtää muun teollisuuden käyttöön. Tässä projektissa on kuitenkin syntynyt uutta osaamista, ja ASRO:n kilpailukyky on parantunut laitetoimitusten osalta. Luotettavien laitteiden suunnittelu on meille johtoajatus kaikessa toiminnassamme, Lehti kiteyttää.
Tulevat avaruusprojektit siintävät jo mielessä
Tulevaisuudessa avaruustoiminnan osuus ASRO:n liiketoiminnassa kasvaa edelleen. Lehti kertoo, että sopimusneuvottelut uudesta avaruussäämittalaitteen elektroniikan suunnittelusta ovat loppusuoralla.
– Toivottavasti syksyllä pääsemme kertomaan lisää hyviä uutisia uusista avaruuslaitesuunnitteluprojekteista. Avaruusprojektien aikataulut ovat usein hyvin venyviä, sillä yllätyksiä tulee aina. Ongelmia ratkotaan kuitenkin sitä mukaa, kun niitä tulee vastaan. Hyvien ratkaisujen löytäminen haasteisiin on olennainen osa työtämme, Lehti painottaa.
Lisätietoja:
Toimitusjohtaja Jussi Lehti, ASRO (Aboa Space Research Oy), jussi.lehti@asro.fi, p. 040 7420626
ASRO (Aboa Space Research Oy)
- Vuonna 1999 perustettu innovatiiviseen teknologiakehitykseen erikoistunut tutkimus- ja suunnittelutoimisto
- Pitkä kokemus vaativista kansainvälisistä avaruusteknologiahankkeista, joissa se on ollut kehittämässä luotettavia ratkaisuja muun muassa säteilyn mittaukseen ja kamerajärjestelmiin
- Toimii myös teollisuusasiakkaidensa kumppanina etenkin elektroniikan, sulautettujen järjestelmien ja erilaisten mittausteknologioiden osaajana
- Liikevaihto vuonna 2021 noin 1,5 miljoonaa euroa, toimipiste Turussa
- www.asro.fi
ESA Active Dosimeter (EAD)
- Euroopan avaruusjärjestö ESA on Nasan yhteistyökumppani Artemis-ohjelmassa.
- ESA toimittaa Orion-avaruusalukseen European Service Modulen (aluksen moottori ja huoltoyksikkö) ja ASRO:n kehittämiä ESA Active Dosimeter (EAD) -säteilymonitoreja.
- Elokuun lopun miehittämättömällä lennolla EAD-monitorit on sijoitettu Orionin miehistölle tarkoitettuun osaan.
- EAD-mittalaitteet kehitettiin alun perin aiempaa ESA:n projektia varten, jossa ASRO vastasi säteilymonitorien lukulaitteen kehityksestä.
- Saksan ilmailu- ja avaruuskeskus DLR on toimittanut ASRO:lle säteilymittauslaitteiston ulkokuoren, mutta muuten ASRO on toteuttanut EAD-laitteisiin tarvittavat elementit.
- ASRO on toteuttanut mittauslaitteiden elektroniikan ja ohjelmistot Turussa, kuten myös antureiden integroimisen laitteistoon.
Avainsanat
Kuvat
![Suomalainen ASRO aloitti EAD-säteilymonitorien suunnittelun vuonna 2018, ja kuvassa ne ovat asennettuina Orion-alukseen laukaisua varten. (Kuva: Nasa)](/data/images/00405/5fdadd7f-ca93-4e98-b2ef-fb151846689a-w_240.jpg)
![EAD-säteilymonitorit keräävät tietoa avaruuden säteily-ympäristöstä Artemis 1 -lennon eri vaiheissa. Kuvassa ne ovat valmiina asennettaviksi Orion-aluksen hyttiin Kennedy Space Centerissä Yhdysvalloissa. (Kuva: ESA/DLR)](/data/images/00605/0c498ed7-4cd8-4381-ad8d-5777f0dc4073-w_240.jpg)
![ASRO:n suunnittelemat ja valmistamat EAD-säteilymonitorit tärinätestattiin Saksassa. (Kuva: ESA/DLR)](/data/images/00750/ccaf893a-4268-40cf-bf6f-9297bcb2504d-w_240.jpg)
Tietoja julkaisijasta
Idea Groupissa työskentelee yli 30 viestinnän, tapahtumien ja markkinoinnin asiantuntijaa. Yritys on perustettu vuonna 2021, kun pitkän linjan toimijat Viestintätoimisto Telegraafi ja tapahtumatoimisto Tapahtumallinen yhdistivät osaamisensa. Toimistomme sijaitsevat Helsingissä ja Turussa.
Tilaa tiedotteet sähköpostiisi
Haluatko tietää asioista ensimmäisten joukossa? Kun tilaat tiedotteemme, saat ne sähköpostiisi välittömästi julkaisuhetkellä. Tilauksen voit halutessasi perua milloin tahansa.
Lue lisää julkaisijalta Idea Group
Lossiliikenteen sähköistyminen tuo Järvi-Suomen rannoille veneiden latausasemia – vihreä siirtymä parantaa myös huoltovarmuutta14.8.2024 13:45:18 EEST | Tiedote
Valtion omistajaohjaus on linjannut, että kaikkien Suomen vesistöissä liikennöivien lauttojen tulisi kulkea tulevaisuudessa uusiutuvalla energialla. Sähköistämisen myötä rannoille asennetaan latausasemia, joka kannustaa muutakin vesiliikennettä siirtymään uusiutuvilla energiamuodoilla käyviin aluksiin. Järvi-Suomessa seilaa 20 lossia, joista suurin osa kulkee tällä hetkellä dieselillä. Tulevaisuudessa lautat kulkevat kokonaan akkusähköllä tai hybridinä. Sähkötekniikan asiantuntija LST Service on ottanut urakakseen Järvi-Suomen lossien sähköistämisen seuraavien vuosien aikana. – Lossien ja lauttojen sähköistäminen on saatu Suomessa hyvään alkuun. Merialueilla kulkee jo sähköisiä lauttoja, ja seuraavaksi sama kehityssuunta on tavoitteena myös muilla vesistöalueilla, kertoo LST Servicen toimitusjohtaja Ville Lehto. LST Servicellä on Järvi-Suomessa kaksi sähköasentajaa hoitamassa lauttojen sähköistyksiä. – Arvioimme, että töiden määrä lisääntyy tulevaisuudessa, jolloin voimme myös työllist
Lääkekehitysyhtiö Faron Pharmaceuticals sai myönteisiä uutisia FDA:lta verisyöpälääkkeen myyntilupaan liittyvien kliinisten kokeiden suhteen11.7.2024 09:13:27 EEST | Tiedote
Suomalainen lääkekehitysyhtiö Faron Pharmaceuticals on käynyt Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA:n kanssa virallisia keskusteluja myelodysplastisen syndrooman (MDS) hoitoon tarkoitetun lääkkeen myyntiluvan edellyttämistä toimista. FDA ehdottaa nopeampaa ensilinjan 3. vaiheen tutkimusta korkea riskin MDS-potilailla eikä vaadi erillistä 3. vaiheen tutkimusta potilailla, jotka eivät ole saaneet apua nykyisestä standardihoidosta (r/r, relapsed/refractory). FDA:n ohjeistus on osa Project Frontrunner -hanketta, jossa lupaavat hoidot tuodaan mahdollisimman nopeasti laajemman potilasryhmän käyttöön. FDA:n ehdottama tutkimustapa nopeuttaisi myyntiluvan saamista ja pienentäisi myyntilupaan johtavien tutkimuksen kustannuksia merkitsevästi, mikäli tulokset jatkuvat nykyisten kaltaisina. Faron Pharmaceuticals Oy on kliinisen vaiheen lääkekehitysyhtiö, joka keskittyy kehittämään Clever-1-reseptoreihin kohdistuvaa hoitoa, jotta saataisiin aikaan immuunireaktio syöpää vastaan. Kun otetaan h
Faron julkistaa täyteen merkityn 30,7 miljoonan euron osakeannin lopullisen tuloksen20.6.2024 09:06:11 EEST | Tiedote
EI JULKISTETTAVAKSI TAI LEVITETTÄVÄKSI, SUORAAN TAI VÄLILLISESTI, YHDYSVALLOISSA, AUSTRALIASSA, KANADASSA, JAPANISSA, UUDESSA-SEELANNISSA TAI ETELÄ-AFRIKASSA TAI NÄILLE ALUEILLE TAI MILLÄÄN MUULLA ALUEELLA TAI MILLEKÄÄN MUULLE ALUEELLE, JOSSA LEVITTÄMINEN TAI JULKAISEMINEN OLISI LAINVASTAISTA. TÄMÄ TIEDOTE ON TEHTY AINOASTAAN TIEDOTTAMISTARKOITUKSESSA EIKÄ SE OLE PYYNTÖ, KEHOTUS, SUOSITUS, TARJOUS TAI NEUVONANTO KELLEKÄÄN HENKILÖLLE HANKKIA MITÄÄN ARVOPAPEREITA. KATSO TÄRKEÄ HUOMAUTUS TÄMÄN TIEDOTTEEN LOPUSTA. Lehdistötiedote, 20.6.2024 kello 9.00 (Suomen aikaa) Keskeisiä tietoja Osakeanti herätti merkittävää kiinnostusta sekä nykyisissä osakkeenomistajissa että uusissa sijoittajissa ja ylimerkittiin. Yhtiö keräsi osakeannin kautta yhteensä noin 30,7 miljoonaa euroa, mistä noin 3,7 miljoonan euron osuus maksetaan konvertoimalla Yhtiön Pääomalainoja (kuten määritelty jäljempänä) ja niihin liittyviä järjestelypalkkioita ja korkoja Yhtiön osakkeiksi. Osakeannin seurauksena, noin 27 miljoo
Faron aloittaa osakeannin ja julkistaa esitteen; alustavasti enintään 30 714 592 Tarjottavaa Osaketta; Merkintähinta 1,00 euroa Tarjottavalta Osakkeelta4.6.2024 09:09:22 EEST | Tiedote
EI JULKISTETTAVAKSI TAI LEVITETTÄVÄKSI, SUORAAN TAI VÄLILLISESTI, YHDYSVALLOISSA, AUSTRALIASSA, KANADASSA, JAPANISSA, UUDESSA-SEELANISSA TAI ETELÄ-AFRIKASSA TAI NÄILLE ALUEILLE TAI MILLÄÄN MUULLA ALUEELLA TAI MILLEKÄÄN MUULLE ALUEELLE, JOSSA LEVITTÄMINEN TAI JULKAISEMINEN OLISI LAINVASTAISTA. TÄMÄ TIEDOTE ON TEHTY AINOASTAAN TIEDOTTAMISTARKOITUKSESSA EIKÄ SE OLE PYYNTÖ, KEHOTUS, SUOSITUS, TARJOUS TAI NEUVONANTO KELLEKÄÄN HENKILÖLLE HANKKIA MITÄÄN ARVOPAPEREITA. KATSO TÄRKEÄ HUOMAUTUS TÄMÄN TIEDOTTEEN LOPUSTA.
Faron Pharmaceuticals julkaisi ensimmäisiä faasin II tuloksia leukemiapotilailla – vahvistavat aiemmat lupaavat faasi I tulokset, BEXMAB-tutkimuksessa hoidetuista MDS-potilaista 79 % sai kliinisen hyödyn20.5.2024 09:07:22 EEST | Tiedote
Faron Pharmaceuticals julkaisi lisää erinomaisia tuloksia kokeellisesta bexmarilimab-tutkimuslääkkeestä verisyövän hoidossa. Nämä ensimmäiset faasin II tulokset vahvistavat tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa saatuja positiivisia tuloksia bexmarilimab-täsmäimmunoterapian tehosta useisiin pahanlaatuisiin hematologisiin kasvaimiin eli verisyöpiin. Tutkimuksessa pidempään hoidettujen MDS-potilaiden hoitovasteet ovat säilyneet pääosin hyvinä ja elinajanodote on pidentynyt huomattavasti odotetusta.
Uutishuoneessa voit lukea tiedotteitamme ja muuta julkaisemaamme materiaalia. Löydät sieltä niin yhteyshenkilöidemme tiedot kuin vapaasti julkaistavissa olevia kuvia ja videoita. Uutishuoneessa voit nähdä myös sosiaalisen median sisältöjä. Kaikki tiedotepalvelussa julkaistu materiaali on vapaasti median käytettävissä.
Tutustu uutishuoneeseemme